Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
11483 epizod
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
Začenja se deveti teden zdravniške stavke, vse številčnejši pozivi k njenemu končanju s sprejemljivim dogovorom pa ostajajo neslišani. Utrujenost se vse bolj loteva tako pogajalcev kot vodstev bolnišnic in zdravstvenih domov, ki morajo prilagajati organiziranje dela stavkovnim razmeram. Obupani so bolniki, predvsem tisti na repu čakalnih vrst. Bodo tokratna pogajanja, ki jih pričakujemo danes ali jutri, prinesla preboj? V oddaji tudi: - Tudi ob začetku muslimanskega svetega meseca ramazana Izrael nadaljuje napade na Gazo. Egipt si medtem še naprej prizadeva za prekinitev ognja. - V švicarskih Alpah umrlo 5 turnih smučarjev, enega še iščejo, delo otežujeta močno sneženje in silovit veter. - Zmagovalec letošnjih oskarjev je film Oppenheimer s sedmimi zlatimi kipci, 4 je prejel film Nesrečna bitja.
Ameriški predsednik Joe Biden je kritičen pristopa izraelskega premierja Benjamina Netanjahuja k vojni v Gazi. Biden je Izrael znova pozval naj več pozornosti nameni življenjem nedolžnih, ki ob uvedenih ukrepih umirajo. V izraelskih napadih je bilo namreč ubitih več kot 31 tisoč ljudi. Kot je še dejal ameriški predsednik, Netanjahu s svojim pristopom k vojni Izraelu bolj škoduje kot pa mu pomaga. Benjamin Netanjahu je zavrnil Bidnove očitke in dejal, da ga pri spopadanju s Hamasom podpira večina Izraelcev. V oddaji pa tudi: - "Demokratsko zavezništvo" s tesno zmago na portugalskih predčasnih parlamentarnih volitvah - Oppenheimer s sedmimi oskarji zmagovalec večera - V Škofji Loki začeli dolgo pričakovano prenovo Mestnega trga
Upanja, da bi Izrael in Hamas dosegla dogovor o prekinitvi ognja v Gazi pred današnjim začetkom muslimanskega postnega meseca ramazana, skoraj ni več. Izrael, ki v enkalavo ne spušča tovornjakov s človekoljubno pomočjo, je medtem zagotovil varnost za pomorski koridor za dobavo pomoči. Prva ladja naj bi s Cipra izplula danes, na pot pa se je odpravila tudi prva ameriška ladja z opremo za postavitev začasnega pomola na obali Gaze. Ostali poudarki oddaje: - Lokalne volitve v italijanski deželi Abruci pomembne tudi za vrh državne politike - Zaradi zastojev na slovenskih cestah podjetja podjetja beležijo izgubo v višini enega odstotka bruto domačega proizvoda - Luka Dončič s šestim zaporednim trojnim dvojčkom z več kot 30- imi točkmi postavil nov rekord lige NBA
Zahodne države ob odzivanju na vojno v Gazi nadaljujejo hkratno načelno podporo Izraelu in poudarjajo nujnost povečanja dobave človekoljubne pomoči v to palestinsko enklavo. Ameriški predsednik Joe Biden je tako napovedal gradnjo začasnega pomola na obali Gaze, a Pentagon poudarja, da bo to trajalo vsaj 60 dni. Evropska unija naj bi medtem že ta konec tedna odprla pomorski humanitarni koridor. Ostali poudarki oddaje: Turški predsednik Erdogan: marčevske lokalne volitve bodo moje zadnje V pripravi nov presejalni program za zgodnje odkrivanje raka na pljučih Zelene strmine v Kranjski Gori hud udarec za tamkajšnji turizem
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija.
Ob mednarodnem dnevu žensk se vnovič vrstijo pozivi po enakopravnosti med spoloma, predvsem na poklicnem področju. Predsednica republike Nataša Pirc Musar se je ob tem spomnila tudi na trpljenje žensk v vojni na Bližnjem vzhodu. Nekaj drugih poudarkov oddaje: - Ameriški predsednik Biden napovedal vzpostavitev pristanišča v Gazi za dostavo pomoči - Švedska uradno vstopila v največjo obrambno zvezo na svetu - V Šentjerneju vrata odpira Gregorjev sejem kmetijstva in živiljstva
Zdravniška stavka traja osmi teden. Po zagotovilih pristojnih najmanj do konca meseca ne bi smelo biti hujših težav z zagotavljanjem nujne pomoči in neprekinjenega zdravstvenega varstva. Vlada se sicer še ni opredelila do Fidesovega predloga, da bi zastoj reševal mediator. Sindikat je ponudbo Odvetniške zbornice sprejel in k temu pozval tudi nasprotno stran. Ta napoveduje, da jo bo preučila. V oddaji tudi: - Pred poslanci prva obravnava predloga zakona o pomoči pri prostovoljnem končanju življenja - Ameriški predsednik Joe Biden bo imel še zadnjič v prvem mandatu govor o razmerah v državi - Policisti ponoči prijeli moškega, ki je v Brežicah streljal pred lekarno in se potem zaprl v svojo hišo.
Zdravniški sindikat Fides je sprejel ponudbo odvetniške zbornice za mediacijo in k temu pozval še vlado. Zdravstvena ministrica Valentina Prevolnik Rupel napoveduje, da bo vlada preučila predlog, pristop k mediaciji pa pogojujejo z zamrnitvijo stavke. Morebitno zamrznitev stavke ali pa celo zaostrovanje napovedujejo tudi operaterji številke 112, katerih predstavniki se bodo dopoldne sešli z vladnimi. Premier Robert Golob pa bo danes z vrhom sodstva govoril o uresničitvi odločbe ustavnega sodišča o sodniških plačah. Drugi poudarki oddaje: - Generalna sekretarka največje koalicijske stranke Vesna Vukovič zapušča položaj - Policisti ponoči prijeli moškega, ki je včeraj streljal v Brežicah - V najuspešnejši podeželski skupnosti pri nas bodo uredili park
Sta vlada in sidikat Fides končno na poti k izboljšanju odnosov? Predlog vlade, ki ga danes pričakuje Fides, naj bi po njenem mnenju vseboval dovolj zavez, da povrne zaupanje v pogajanja med stranema. Fides je sicer odklonil udeležbo na današnjih stebrnih pogajanjih. V oddaji tudi: - Sodniki v želji po odpravi neustavnosti glede plač bodo na državno odvetništvo vložili 300 odškodninskih zahtevkov. - Združeni narodi: Izrael blokira dobavo človekoljubne pomoči na sever Gaze; ta nekaj nove pomoči dobiva iz zraka. - Volilni supertorek v ameriških zveznih državah brez večjih presenečenj minil ob zmagah favoritov.
Po tem, ko sta se včeraj v pogajanja z zdravniškim sindikatom Fides znova vključila tudi premier Robert Golob in ministrica Prevolnik Rupel, se zdi, da so pogajanja dobila novo spodbudo. Danes Fides pričakuje pisni vladni predlog, o katerem so se pogovarjali včeraj, ta naj bi bil v obliki, ki bi povrnila izgubljeno zaupanje, na konec ali zamrznitev stavke pa bo po oceni Fidesa treba čakati še najmanj dva tedna. Drugi poudarki oddaje: - Sodniki bodo na državno odvetništvo vložili več kot 300 odškodninskih zahtevkov. - Ameriški predsednik Biden poudaril potrebo po premirju v Gazi pred ramazanom. - V Metliki zahtevajo stalno prisotnost zdravnika tudi po vzpostavitvi satelitskih urgentnih centrov.
Vlada in Fides bosta popoldne znova za pogajalsko mizo. V ospredju bo možnost mediacije, da bi odpravili pat položaj merjenja mišic, ki najbolj škoduje pacientom. Pred pogajanji se bosta srečala predsednik Fidesa Damjan Polh in premier Robert Golob. Drugi poudarki oddaje: - Državni zbor bo opravil tretjo obravnavo predloga novele zakona o varstvu okolja. Ta mejne vrednosti emisij za sosežig odpadkov določa vsaj tako strogo, kot so te predvidene za sežig. - Otroci v Gazi umirajo zaradi lakote, opozarja Svetovna zdravstvena organizacija. Izraelci so v napadih uničili bolnišnice, v enklavi primanjkuje pitne vode, hrane in zdravil. - Francija je kot prva država pravico do splava nedvoumno zapisala v ustavo kot zagotovljeno svoboščino. Na Eifflovem stolpu v središču Pariza je ob tem zažarel napis Moje telo, moja izbira.
Predstavniki vlade in Fidesa bodo danes po skoraj štirinajstih dneh nadaljevali zastala stavkovna pogajanja. V zdravniškem sindikatu naj bi vladi med drugim predstavili ukrepe, ki bi preprečili zlom zdravstva, pogovarjali naj bi se tudi o možnosti mediacije. Drugi poudarki oddaje: - Državni zbor danes o imenovanju Andreje Katič za pravosodno ministrico. - Agencija Združenih narodov za palestinske begunce opozarja na usklajene poskuse spodkopavanja njenega delovanja. - Pred gregorjevim v Logatcu pripravili niz dogodkov.
Začenja se osmi teden zdravniške stavke. Njene razsežnosti se bodo začele kazati v prihodnjih dneh. Konec tedna so namreč začeli veljati preklici soglasij zdravnikov za nadurno delo, zato imajo v nekaterih zdravstvenih ustanovah že težave z organiziranjem dela. Izvajanje nekaterih nenujnih storitev bo ponekod okrnjeno. V oddaji tudi: - Evropski ministri danes o migracijah, predvsem o sodelovanju z državami, iz katerih prihajajo migranti - Ameriška podpredsednica Kamala Harris Izrael pozvala k dodatni pomoči Gazi in takojšnji prekinitvi ognja - Skakalec Peter Prevc v Lahtiju za las ostal brez zmage
Direktorji tistih zdravstvenih domov in bolnišnic, kjer je soglasje za nadurno delo umaknilo večje število zdravnikov, bodo morali reorganizirati delo. V skladu z vladnim odlokom bo treba poskrbeti za nujna stanja in nemoteno zdravstveno varstvo vseh ranljivih skupin. Težave pričakujejo v nekaterih manjših bolnišnicah in tudi na onkološkem inštitutu. Ministrstvo za zdravje bo s sistemskimi ukrepi posegalo le v primeru, če vodstva ne bi zmogla opraviti svojih nalog. V Jutranji kroniki: - V Egiptu naj bi stekla ključna faza mirovnih pogovorov med Izraelom in Hamasom - Evropski socialisti potrdili Nicolasa Schmita za vodilnega kandidata na evropskih volitvah - Tudi sinočnji veleslalom v Aspnu osvojil Odermatt, Kranjec sedmi
Državni zbor bo Andrejo KAtič predvidoma imenoval za pravosodno ministrico v torek. Takrat se bo vsaj na politični ravni končala saga z negospodarnim nakupom zapuščene poslovne stavbe za sodno palačo. Zaradi afere je odstopila Dominika Švarc Pipan, a šele po javnem razkritju nekaterih ravnanj, ki nakazujejo na načrtno okoriščanje posameznikov s proračunskim denarjem in negospodarne nakupe. V oddaji tudi: - Ameriški predsednik Biden napoveduje pomoč za Gazo iz zraka. - Današnji pohod po Jurčičevi poti v znamenju 180-e obletnice rojstva prvega slovenskega romanopisca - Smučarski skakalec Kos zmagovalec tekme za svetovni pokal v Lahtiju; atletinja Apostolovski bronasta v skoku v višino na dvoranskem svetovnem prvenstvu v Glasgowu
Ob uveljavitvi umikov soglasij zdravnikov k nadurnemu delu začenja veljati tudi razširjen vladni nabor storitev, ki jih morajo opravljati med stavko. V zdravstvenih zavodih so reorganizirali delo in zagotavljajo, da bo poskrbljeno za najranljivejše. Po pričakovanjih bodo nenujni pregledi in posegi odpadli predvsem tam, kjer je umikov soglasij več. Druge teme: - Predstavitev kandidatke za pravosodno ministrico Andreje Katič pred parlamentarnim odborom. - Slovenija se je pridružila obsodbam izraelskega poboja čakajočih na humanitarno pomoč v Gazi. - Prve iranske parlamentarne volitve po množičnih protestih pred dvema letoma.
Analitiki bodo danes postregli s svežimi napovedmi gospodarskih gibanj. Eden ključnih dejavnikov so nepredvidljive geopolitične razmere. Sloveniji naj bi šlo sicer bolje kot lani, a negotovost ostaja. Druge teme: - Slovenija ne dosega podnebnih ciljev Unije. - V Gazi zaradi lakote umrlo še več otrok. - Na Hrvaškem bolj obdavčili turistične nepremičnine.
Nepredvidljive geopolitične razmere so eden od ključnih dejavnikov, ki vplivajo na evropsko in slovensko gospodarstvo. Mednarodne in domače institucije pravijo, da nam bo šlo letos bolje kot lani, a ne toliko bolje, kot so pričakovale jeseni. Pa tudi, da bo slovenska rast boljša od evropskega povprečja. Svežo, pomladansko napoved gospodarskih gibanj bo Slovenija predvidoma objavila danes. V oddaji pa tudi o tem: - Fides in vlada za mediacijo, v izolski bolnišnici opozarjajo na posledice stavke - V bližnjevzhodni konflikt vse bolj vpet tudi Libanon - Ogrevanje v Šaleški dolini bo nekoliko cenejše
Neveljaven email naslov