Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
11484 epizod
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
Pred pristojnimi parlamentarnimi odbori je bilo zaslišanih 5 ministrskih kandidatov prihodnje vlade Roberta Goloba, in sicer za gospodarstvo Matjaž Han, za Slovence v zamejstvu in po svetu Matej Arčon, za kohezijo Aleksander Jevšek, za izobraževanje Igor Papič in za digitalno preobrazbo Emilija Stojmenova Duh. Vsi so zaslišanja uspešno prestali. Drugi poudarki oddaje: - Posvojitve otrok odslej na Hrvaškem tudi za istospolne pare. - Zlata palma na filmskem festivalu v Cannesu za družbeno satiro Triangel žalosti. - Nogometaši Reala osvojili svoj 14-i naslov v ligi prvakov.
V državnem zboru se dopoldne začenjajo predstavitve prve tretjine kandidatov za ministre. Se je pa sinoči spremenil seznam ministrskih kandidatov. Amalija Žakelj je namreč umaknila soglasje h kandidaturi za ministrico za vzgojo in šolstvo. Drugi poudarki oddaje: - Z izpitom iz angleščine se začenja osrednji del mature. - Združeni narodi si prizadevajo za sprostitev izvoza tako ukrajinskega žita kot ruskih prehranskih izdelkov. - V Mariboru se začenja tekmovanje pevskih zborov Naša pesem.
Jutri se bodo pred delovnimi telesi državnega zbora začele predstavitve kandidatk in kandidatov za ministrice in ministre petnajste slovenske vlade pod vodstvom Roberta Goloba. Predstavitve bodo potekale še v ponedeljek in torek; če ne bo nobenih težav, bo izredna seja državnega zbora, na kateri bi vlado potrdili že v sredo, prvega junija. Drugi poudarki oddaje: - Ameriški zunanji minister Blinken Kitajsko označil za največji izziv svetovnemu redu. - Pussy Riot pred koncertom v Ljubljani pozvale k embargu na ruske energente. - Dallas z Luko Dončićem končal sezono, v veliki finale kot prvi košarkarji Golden Statea.
Vlado Roberta Goloba bi lahko po najnovejšem predlogu lahko dobili že v sredo ali dva dni prej od dozdajšnjih napovedi. Kolegij predsednice državnega zbora se bo o tem pogovarjal v ponedeljek. Jutri se sicer začenjajo zaslišanja ministrskih kandidatov. Nekaj drugih poudarkov oddaje: Ruska skupina Pussy Riot v Ljubljani pozvala Zahod k embargu na ruske energente. Največji gorenjski zdravstveni dom prehaja na hitrejše in enostavnejše naročanje. Najboljša knjiga za mlade je Balada o drevesu Mateje Gombóc
Robert Golob je bil s 54-imi glasovi podpore izvoljen za predsednika vlade. Po izvolitvi je obljubil, da bo Slovenijo popeljal v boljšo prihodnost. Sporočila koalicijskih poslancev so bila, da je Golob premier z vizijo. Da je ta pomanjkljiva, načrti pa premalo konkretni, so sporočali opozicijski poslanci. Naslednja poteza do izvolitve nove vlade so zaslišanja ministrskih kandidatov. Seznam 17-ih kandidatov je Golob v državni zbor vložil sinoči. Drugi poudarki oddaje: - Ukrajina želi dodatno orožje z Zahoda. Turčija pogovore o širitvi Nata vidi kot priložnost za uresničitev svojih interesov v Siriji. - Odmeva torkov strelski napad v Teksasu. Ameriški politiki znova glasneje o nujnosti preverjanja kupcev orožja. - V Ljubljani se začenja 27-i bienale oblikovanja. V središču so trajnost, tradicija in pomen pravičnejše družbe.
Državni zbor je s 54-imi glasovi za in 30-imi proti potrdil Roberta Goloba za predsednika vlade. Ta je seznam 17-ih ministrskih kandidatov vložil že sinoči, njihove predstavitve se bodo začele predvidoma v soboto ter nadaljevale v ponedeljek in torek. Drugi poudarki oddaje: - Švedska in Finska začeli neposredna pogajanja s Turčijo za članstvo v Natu. - 85 zmajarjev iz več kot 20-ih evropskih držav bo zavzelo prekmursko nebo. - Nogometaši Rome prvi prvaki evropske konferenčne lige.
Prva naloga nove vlade bo ublažitev podražitev, poudarja Robert Golob, ki ga bo državni zbor danes potrdil za premiera. Poudarja, da se bo morala vladna koalicija odzivati tudi na nepredvidljive tuje dejavnike. Ostale teme: - Evropska komisija predlaga vzpostavitev varnostnih koridorjev za prevoz ukrajinskega žita, med notranjimi ukrepi pa pomoč kmetijstvu. - Združene države je pretresel nov strelski napad: na eni od osnovnih šol v Teksasu je 18-letnik s streli ubil 19 otrok in dva odrasla, preden ga je ubil varnostnik. - Na četrti tekmi konferenčnega finala, ki bi lahko bila zadnja, je Luka Dončič Dallas popeljal do prve zmage proti ekipi Golden State.
Kandidat za predsednika vlade Robert Golob, predsednica SD-ja Tanja Fajon in koordinator Levice Luka Mesec bodo danes podpisali koalicijsko pogodbo. Medtem se bodo dejavnosti za oblikovanje vlade danes nadaljevale tudi v državnem zboru. Pričakovati je dogovor poslanskih skupin o oblikovanju delovnih teles. V Drugi jutranji kroniki tudi: - Novinarji RTV Slovenija po stavki začenjajo pogajanja z vodstvom - Posledice energetske draginje in inflacije zaradi vojne v Ukrajini - V Ljubljani se začenja Druga godba, ki od leta 1984 osvetljuje glasbe sveta.
Zagovarjati javne medije pomeni danes zagovarjati možnost odprtega komunikacijskega prostora, v katerem morajo imeti vsi državljani ne glede na materialne možnosti ali komunikacijske kompetence dostop do komunikacijskih kanalov in vpliv na programske vsebine. Dr. Marko Milosavljević, profesor in predstojnik Oddelka za komunikologijo na Fakulteti za družbene vede Univerze v Ljubljani poudarja, da če želimo imeti demokracijo, potem moramo imeti neodvisne kritične medije.
Na RTV Slovenija poteka stavka novinarjev. Gre za opozorilno stavko, v času katere bo delo v javni medijski hiši potekalo nemoteno, delo bo prekinjeno le za eno uro, ko bodo zaposleni svoje nestrinjanje izrazili na shodu pred stavbo Televizije Slovenija. Vodstvo RTV Slovenija in predstavniki stavkovnega odbora se bodo o razreševanju stavkovnih zahtev začeli pogajati v prihodnjih dneh. Drugi poudarki oddaje: - Oblikovanje nove vlade. V tem tednu podpis koalicijske pogodbe in potrditev Roberta Goloba za mandatarja. - Začenja se Svetovni gospodarski forum. Osrednja tema srečanja bo vojna v Ukrajini. - Mariborčani 16-ič slovenski nogometni prvaki. V ligi NBA tretji poraz Dallasa v konferenčnem finalu.
Novinarji RTV Slovenija danes stavkajo. Gre za opozorilno stavko v času katere bo delo v javni medijski hiši potekalo nemoteno, delo bo prekinjeno le za eno uro, ko bodo zaposleni svoje nestrinjanje izrazili na shodu pred stavbo Televizije Slovenija. Vodstvo RTV Slovenija in predstavniki stavkovnega odbora se bodo o razreševanju stavkovnih zahtev začeli pogajati v prihodnjih dneh. V Prvi jutranji kroniki lahko med drugim slišite: - Vodje poslanskih skupin na posvetih pri predsedniku republike o kandidatu za mandatarja - Kranjska občina z načrtom za nov park, ki bo posvečen Zdravljici in himni Slovenske vojske - Mariborski nogometaši do 16-tega naslova državnih prvakov.
Osrednja jutranja informativna oddaja, Jutranja kronika, prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Strnjena, verodostojna in zmeraj aktualna. Ob nedeljah ob 7.00 na Radiu Slovenija.
Mariupolj je padel. Ruska vojska je prevzela nadzor nad še zadnjo trdnjavo ukrajinskih borcev v mestu. Jeklarno Azovstal, ki je bila v minulih tednih zatočišče tako za obupane prebivalce kot za borce, je zapustila še zadnja skupina ukrajinskih vojakov. Kot je sporočil ukrajinski predsednik Zelenski, so dobili znamenje vodstva, naj si rešijo življenje. Druge teme oddaje: - Vlada z odločbo glede Hidroelektrarne Mokrice za prevlado javne koristi energetike nad ohranjanjem narave - V Avstraliji danes parlamentarne volitve: med ključnimi temami tudi podnebne spremembe - Po dveh letih premora zaradi epidemije covida-19 danes v Radencih jubilejni, 40. maraton Treh src
Nova vladna koalicija - Gibanje Svoboda, Socialni demokrati in Levica - nadaljuje pot k potrditvi, kar naj bi se po vseh zagotovilih zgodilo tretjega junija. Sinoči je potrditev o vstopu v vlado sprejela konferenca Socialnih demokratov, najvišji organ med kongresoma. V ponedeljek se bo sklenil teden dni trajajoč notranji referendum v Levici, vladni trojček pa bo koalicijsko pogodbo podpisal predvidoma v torek. Prihodnji koraki so zdaj v rokah državnega zbora, kjer morajo biti imenovani stalni vodje poslanskih skupin, sledili bodo pogovori pri predsedniku države Borutu Pahorju. Druge teme oddaje: - Ministrstvo za zunanje zadeve po ruskem izgonu štirih slovenskih diplomatov z veleposlaništva v Moskvi napoveduje ustrezen odziv - Število ljudi po svetu, ki jim grozi lakota, bi se lahko zaradi ruske invazije v Ukrajini povečalo na 323 milijonov - Peti svetovni dan čebel nagovarja mlade čebelarje; pri nas jih v 120-ih krožkih deluje več kot tisoč 500
Kljub polenom pod noge, ki jih je včeraj s predlogom za posvetovalni referendum na zakon o vladi dobila nova koalicija, so v Gibanju Svoboda, Socialnih demokratih in Levici odločeni, da se bo vlada Janeza Janše poslovila v začetku junija. Ministrski kabinet bo začasno sestavljen po določilih zdajšnjega zakona o vladi. To tudi pomeni, da lahko predsednik republike Borut Pahor v ponedeljek k sebi povabi stalne vodje poslanskih skupin, da lahko koalicija podpiše koalicijsko pogodbo in da lahko poslanke in poslanci Roberta Goloba sredi prihodnjega tedna že izvolijo za novega predsednika vlade. Druge teme oddaje: - Več sto posojilojemalcev v tožbe proti bankam v Sloveniji zaradi neupoštevanja negativne vrednosti evriborja - Podaljšanje izrednih razmer v Ukrajini, ameriške oblasti krepijo podporo vstopu Finske in Švedske v Nato - Po finalu z enajstmetrovkami so na prestol Evropske lige sedli nogometaši Eintrachta
Prva izredna seja novega sklica državnega zbora je postregla s pestrim dogajanjem. Najverjetnejši mandatar Robert Golob je v odzivu na predlog posvetovalnega referenduma o spremembah zakona o vladi, ki ga je vložila stranka SDS, poudaril, da to ne bo ustavilo oblikovanja vlade. Drugi poudarki oddaje: - Zelenski podaljšal izredne razmere in splošno mobilizacijo v Ukrajini za 90 dni - V občini Metlika pred poletno turistično sezono pospešena obnova cest - V Mursko Soboto se vrača Sočna vilica - festival ulične kulinarike \t\t
Poslanci novega sklica državnega zbora se bodo sešli na prvi izredni seji. Po napovedih bodo potrdili novelo zakona o vladi ter zavrnili SDS-ov predlog sprememb zakona o RTV Slovenija, ki predvideva prostovoljno plačevanje prispevka. V oddaji tudi o tem: - Stroka: ob dolgotrajno visokih cenah goriv bo treba subvencionirati nekatere sektorje - Bosna in Hercegovina vse bolj tone v politično krizo, pod vprašajem oktobrske splošne volitve - Ivo Ban ob prejetju stanovske nagrade: Bil bi lažno skromen, če bi rekel, da mi to ne pomeni zelo veliko.
Neveljaven email naslov