Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
11484 epizod
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
V Varšavi so na včerajšnji donatorski konferenci pod pokroviteljstvom Evropske komisije in Kanade zbrali 9,1 milijarde evrov pomoči Ukrajini, dodatno milijardo je napovedala Komisija. Nov paket finančne in vojaške pomoči je Kijevu obljubil tudi britanski premier Boris Johnson. Ob tem je ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski poudaril, da bi morali na Moskvo pritisniti z močnimi sankcijami. Kot je dejal, je čas za popoln embargo ruske energije in večjo dobavo orožja Ukrajini in poudaril, da so pripravljeni na hud boj z ruskimi silami, ki se kopičijo na vzhodu. Druge teme: - V Franciji prvi krog predsedniških volitev; najbolje kaže Emannuelu Macronu in Marine Le Pen - Na današnjo cvetno nedeljo verniki začenjajo priprave na veliko noč - Maribor na večnem derbiju z 1:0 boljši od Olimpije
Na 45. dan ruske invazije na Ukrajino močno odmeva včerajšnji napad ruskih sil na železniško postajo v mestu Kramatorsk, kjer je 4.000 civilistov skušalo z vlakom prebežati na varno. Najmanj 50 ljudi je umrlo, med njimi pet otrok, je povedal ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski. Da je to še en vojni zločin Rusije, vsi odgovorni pa bodo privedeni pred sodišče, je sporočil Zelenski. Podporo Ukrajini sta včeraj izrazila tudi predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen in visoki zunanjepolitični predstavnik Unije Josep Borrell. Zavzela sta se za čim hitrejšo pot Ukrajine v Evropsko unijo. Ta je včeraj potrdila tudi peti krog sankcij proti Rusiji. Druge teme: - Hrvaška opustila protikoronske ukrepe; vstop v državo od danes brez covidnega potrdila - Po Sloveniji poteka prostovoljska akcija Dan za spremembe - Grumovo nagrado dobila Katarina Morano za delo Usedline
V mednarodni skupnosti se vrstijo izrazi podpore Ukrajini v boju z rusko vojsko. V Kijev bosta danes odpotovala predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen in visoki zunanjepolitični predstavnik Evropske unije Josep Borrell s sporočilom popolne solidarnosti Unije z Ukrajino. Medtem po umiku ruskih sil s severa države prihajajo poročila o odkritjih novih grozodejstev. Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski je dejal, da so v mestu Borodjanka začeli odstranjevati ruševine in odkrili še bolj grozljive prizore kot v Buči. Nekaj drugih poudarkov oddaje: Generalna skupščina Združenih narodov Rusijo izključila iz Sveta za človekove pravice. Ketanji Brown Jackson je prva temnopolta ameriška vrhovna sodnica. Ob svetovnem dnevu Romov številne romske organizacije pri nas in po svetu opozarjajo na položaj Romov in Sintov, ki so večinsko še vedno na robu družbe.. S preventivno akcijo »Varnostni pas varuje vas« pristojni opozarjajo na pomen uporabe varnostnega pasu za vse potnike v vozilu.
Rusija je prekinitev njenega članstva v Svetu Združenih narodov za človekove pravice označila za še en poskus ameriških oblasti za ohranitev prevlade in nadzora. Kot je ob tem poudaril ruski predstavnik Združenih narodov Genadij Kuzmin gre za nezakonito in politično motivirano dejanje. V Kijev bosta danes odpotovala predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen in visoki zunanjepolitični predstavnik Evropeske uije Josep Borrell. Države članice povezave naj bi medtem včeraj potrdile peti sveženj sankcij proti Rusiji. Drugi poudarki oddaje: - Ameriški senat prvič v zgodovini izglasoval temnopolto vrhovno sodnico - V Mariboru podpisali protokol o uresničitvi infrastrukturnih projektov - Dvojezična osnovna šola Prosenjakovci dočakala prenovo
Po razkritju pobojev civilistov v ukrajinskem mestu Buča bo generalna skupščina Združenih narodov popoldne odločala o izključitvi Rusije iz Sveta za človekove pravice. Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski je pozdravil nove sankcije Zahoda proti Rusiji in pozval k dodatnim. Zavzel se je za popolno prepoved uvoza ruske nafte. Izvoz nafte je po prepričanju Zelenskega med temelji, ki Rusiji omogočajo agresijo, in podlaga za to, da rusko vodstvo pogajanj za končanje vojne ne jemlje resno. V oddaji tudi te teme: - Članice Nata bodo Ukrajini zagotovile tako težjo vojaško opremo kot lahke oborožitvene sisteme. - Opozicijski poslanci preprečili sprejetje štirih zakonov, državni zbor potrdil poroštvo Darsu in stanovanjsko jamstveno shemo za mlade. - Košarkarji Olimpije so si z osmo zaporedno zmago v evropskem pokalu zagotovili prednost domačega terena v osmini finala.
Iz sveta se še naprej vrstijo obsodbe grozodejstev, ki naj bi jih ruska vojska izvedla nad civilisti v ukrajinskem mestu Buča. Vojna v Ukrajini in nadaljnja podpora tej državi je tudi v ospredju razprave zunanjih ministrov zveze Nato, ki bodo danes v Bruslju zaključili dvodnevno zasedanje. Kot je uvodoma dejal generalni sekretar zavezništva Jens Stoltenberg, je vsako ciljanje in ubijanje civilistov vojni zločin. Poudaril je, da zavezništvo podpira mednarodna prizadevanja za ugotovitev vseh dejstev, preiskavo in zagotovitev, da bodo storilci kaznovani. Drugi poudarki oddaje: - Poslanci sprejeli poroštveni zakon za Dars in zakon o stanovanjski jamstveni shemi za mlade - Postojnski župan presenetil z zavrnitvijo sporazuma o širitvi notranjskega regijskega parka - Občina Sodražica z nadgradnjo medobčinskega projekta do kvalitetne pitne vode
Dodatne sankcije proti Rusiji so poleg Evropske unije napovedale tudi Združene države Amerike. Kremelj medtem Kijevu in Zahodu očita ustvarjanje histerije v zvezi z domnevnimi vojnimi zločini ruskih sil. Poboje v Buči in obleganje Mariupolja pa je ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski v nagovoru španskemu parlamentu primerjal z nemškim bombardiranjem med špansko državljansko vojno. Ostali poudarki oddaje: - O državnem poroštvu, s katerim se bo Dars lahko zadolžil za 785 milijonov evrov in večino namenil graditvi hitre ceste na Koroško, danes v državnem zboru. - Ob dražitvi hrane ministrstvo za kmetijstvo pripravlja nabor prehranskih izdelkov, pri katerih bi po potrebi omejili maloprodajne cene. - Hokejisti Olimpije 17-tič državni prvaki, rokometaši Gorenja v četrtfinalu evropske lige.
Rusija bo skušala v prihodnjih tednih v Ukrajini zavzeti celoten Doneški bazen, je pred dvodnevnim zasedanjem zunanjih ministrov zveze Nato, ki se bo danes začelo v Bruslju, dejal generalni sekretar zavezništva Jens Stoltenberg. Po njegovih besedah Rusija zdaj napada cilje zlasti na vzhodu Ukrajine, kamor tudi premešča svojo vojsko. Dodal je, da je to ključna faza vojne. Zunanji ministri članic Nata bodo zato razpravljali o tem, kako še lahko pomagajo Ukrajini. Druge teme: - Pred poslanci poroštveni zakon za graditev hitre ceste na Koroško - Raziskovalci proti ponovni degradaciji raziskovalne dejavnosti - Velenjski rokometaši v četrtfinalu evropske lige
41. dan vojne v Ukrajini še vedno močno odmevajo posnetki in fotografije posledic nasilja iz Buče v bližini Kijeva. Rusija zanika vsakršno vpletenost in obtožuje ukrajinsko stran, da gre za uprizoritve. Odziv mednarodne javnosti pa je zelo oster, pritisk na Rusijo naj bi danes še stopnjevala. Druge teme oddaje: - Finančni ministri evrskega območja za nov sveženj ukrepov proti Rusiji - Turistično gospodarstvo v pričakovanju razpisa za pridobitev enkratnega dodatka za pokrivanje koronskih izgub - Rokometaši Velenja si bodo danes skušali zagotoviti uvrstitev v četrtfinale evropske lige
Po umiku ruske vojske iz nekaterih predelov okoli glavnega mesta Kijev prihajajo na dan informacije o vse več smrtnih žrtvah med civilisti. Po najnovejšem podatku Združenih narodov je bilo v 40ih dneh vojne ubitih več kot tisoč 400 civilistov, prek tisoč je ranjenih. Spopadi se nadaljujejo. Druge teme oddaje: - Vodenje Madžarske in Srbije ostaja trdno v rokah Viktorja Orbana in Aleksandra Vučića - Če bi bile državnozborske volitve včeraj, bi Gibanje Svoboda za las prehitelo vladajočo SDS - Dve glasbeni nagradi grammy od najpomembnejših štirih duetu Silk Sonic, album leta We Are Jona Batista
Osrednja jutranja informativna oddaja, Jutranja kronika, prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Strnjena, verodostojna in zmeraj aktualna. Ob nedeljah ob 7.00 na Radiu Slovenija.
Kot je sporočil mednarodni odborRdečega križa, se bo konvoj pod njihovim vodstvom danes znova skušal prebiti v mesto Mariupolj na jugu Ukrajine, ki ga ruske sile oblegajo že več kot mesec dni. 54 avtobusov in osebnih avtomobilov se je moralo včeraj pred ciljem obrniti, saj kljub razglasitvi prekinitve ognja ni bilo pogojev, da bi ljudi varno prepeljali v Zaporožje. V oddaji tudi: - Muslimani po svetu so začeli sveti postni mesec ramazan, v Jemnu naj bi napovedali tudi začetek premirja - Papež Frančišek se je opravičil kanadskim staroselcem za zlorabe mladostnikov v katoliških šolah in internatih - Ob svetovnem dnevu zavedanja o avtizmu opozorila, da so ljudje s posebnimi potrebami pogosto spregledani.
V Ukrajini bodo ob napovedani ruski prekinitvi ognja poskušali izvesti množično evauacijo prebivalcev iz porušenega Mariupolja. Ruske sile so se medtem po navedbah Kijeva umaknile z območja jedrske elektrarne Černobil. Virutalno naj bi danes znova stekli pogovori med stranema. V oddaji boste slišali tudi: - Zahodne države naj bi za ruski plin od danes plačevale v rubljih - je dobava v Evropo ogrožena? - Vodenje Gen energije prevzema Blaž Košorok; stroka opozarja, da gre za še eno politično imenovanje. - V veljavo stopa spremenjena pokojninska zakonodaja
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija.
Ob začetku 36-ega dneva vojne v Ukrajini se ukrajinske sile pripravljajo na okrepljeno rusko ofenzivo na vzhod države, na območje regije Donbas. Odmeva sporočilo Rusije, ki je davi Ukrajini ponudila, da bi ob dopoldne začasno prekinila napade na mesto Mariupolj. V Prvi jutranji kroniki lahko slišite še: - Dogajanje v Ukrajini slabi tudi slovensko gospodarsko rast, - Poslanci danes o spremembah glede očetovskega dopusta, - Za izredno socialno pomoč zaprosijo številni upokojenci.
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija.
Neveljaven email naslov