Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
11484 epizod
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
Ruska vojska po preložitvi evakuacije civilistov iz obleganih ukrajinskih mest nadaljuje ofenzivo. Strani druga drugo obtožujeta odgovornosti za neodprtje človekoljubnih koridorjev, za katere sta se dogovorili na četrtkovih pogajanjih. Nove pogovore so v ukrajinski delegaciji napovedali za ponedeljek. Medtem se nadaljuje beg Ukrajincev iz države, skupno število teh beguncev naj bi danes doseglo milijon in pol. Druge teme: - Ameriški zunanji minister Blinken turnejo po državah, ki sprejemajo največ teh ljudi nadaljuje v Moldaviji - Boj proti podnebnim spremembam zaradi aktualnega dogajanja potisnjen na stranski tir - Zgodovinski uspeh naše ženske strelske reprezentance v Kairu
Odločitev zveze Nato, ki je pred včerajšnjim zasedanjem zunanjih ministrov članic zavrnila vzpostavitev območja prepovedi preletov nad Ukrajino, je razburila predsednika te države Volodimirja Zelenskega. Po njegovih besedah je zavezništvo s tem odobrilo nadaljnje obstreljevanje ukrajinskih mest in vasi. Rusija je medtem včeraj zaostrila kazni za domnevno lažno poročanje o njeni vojski. Druge teme: - Tudi BBC in CNN prekinila oddajanje v Rusiji - Kar četrtina ljudi pri nas brez izbranega zobozdravnika - Drevi uradno odprtje književnega festivala Fabula
Ob začetku devetega dneva ruskih napadov v Ukrajini je zagorelo na območju največje evropske jedrske elektrarne, v Zaporožju. Elektrarno so varno zaustavili. Požar, ki naj ne bi imel hujših posledic in ni zahteval žrtev, so to jutro pogasili. Številne zahodne sile obsojajo obstreljevanje nuklearke, ki je bilo po prepričanju ukrajinskega predsednika Volodimirja Zelenskega načrtno. Zelenski je poudaril, da so ruski tanki opremljeni s termovizijo in natančno vedo, kam streljajo. Evropo poziva k ukrepanju. Včerajšnja ukrajinsko-ruska pogajanja, kot je vidno, niso prinesla dogovora o premirju, strani pa sta se dogovorili o vzpostavitvi humanitarnih koridorjev. V Bruslju pa so notranji ministri potrdili kompromisni dogovor za takojšnjo začasno zaščito beguncev, s številnimi pravicami, tudi do finančne pomoči. Ob približno milijonu ukrajinskih beguncev v Uniji pristojna evropska komisarka Ylva Johansson opominja, da bo iz Ukrajine pribežalo še več milijonov ljudi. Danes bo znana ocena pripravljenosti Slovenske vojske v minulem letu. Ob spodbudnejših smernicah glede naložb in kadra je znova pričakovati negativno oceno za pripravljenost na delovanje v vojni, predvsem zaradi svojevrstnega slovenskega ocenjevanja. Dobre novice iz sveta športa: na skakalni turneji na Norveškem sta se Nika Križnar in Urša Bogataj sinoči znova povzpeli na zmagovalni oder.
Ruske sile so to noč nadaljevale napade na ukrajinska mesta. Tarča obstreljevanja je tudi jedrska elektrarna Zaporóžje, kjer je ponoči izbruhnil požar. Predstavnik elektrarne Andrij Tuz je poudaril, da je največja jedrska elektrarna v Evropi v veliki nevarnosti. Ob tem je pozval k takojšnji ustavitvi obstreljevanja. V oddaji tudi o tem: - Notranji ministri Unije dosegli dogovor o takojšnji zaščiti beguncev iz Ukrajine - Na Muljavi pripravili sklepno dejanje vseslovenskega Jurčičevega leta. - Skakalki Nika Križnar in Urša Bogataj v Lillehammerju še drugi dan zapored osvojili drugo in tretje mesto
Ruske sile krepijo napade v Ukrajini. Zavzele so prvo večje ukrajinsko mesto - pristanški Herson na jugovzhodu države, vse bližje so Kijevu. Iz države je pobegnilo že več kot milijon ljudi. Dogajanje v Ukrajini bo začelo preiskovati tudi Medranordno kazensko sodišče. V Belorusiji dopoldne nadaljevali mirovni pogovori med Ukrajino in Rusijo. Ostale teme: - Zahod zaostruje sankcije proti Moskvi. Posledice, ki bodo dolgoročne, bomo čutili vsi. - Pri gradnji druge cevi predora Karavanke je dosežen nov mejnik - izkopana je polovica cevi. - Na uvodni tekmi norveške skakalne turneje Nika Križnar druga, Urša Bogataj tretja
Ruska vojska je prevzela nadzor nad ukrajinskim mestom Herson, so sporočili iz Moskve. Trditve je potrdil tudi župan tega pristaniškega mesta. Obkoljeno naj bi bilo še eno pomembno pristaniško mesto Mariupol. O silovitih eksplozijah so to noč vnovič poročali tudi iz Kijeva. V Belorusiji se bo danes začel drugi krog pogovorov med ruskimi in ukrajinskimi pogajalci. Na mizi naj bi bila tudi prekinitev ognja. Ostali poudarki oddaje: - Finančni ministri Unije: posledice gospodarskih sankcij proti Rusiji bo občutila tudi povezava. - Ob dnevu prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst živahno tudi v Centru Dina v Pivki. - Smučarski skakalki Nika Križnar in Urša Bogataj druga in tretja na uvodni tekmi norveške turneje.
Začel se je sedmi dan ruskih napadov v Ukrajini, ob poročilih, da so ruske sile zavzele Herson blizu Krima ter da se Kijevu še vedno bliža konvoj ruskih tankov. Za danes je napovedan drugi krog mirovnih pogajanj, ki pa je negotov, ob vse več ubitih civilistih v ruskih raketiranjih. Ob zaostrovanju sankcij zračni prostor za ruska letala zapirajo tudi Združene države. V oddaji boste slišali tudi: - V Washingtonu vztrajajo, da ameriških sil ne bodo pošiljali v Ukrajino. - Slovensko podružnico ruske Sberbank je kupila NLB. Banka bo od danes znova poslovala brez omejitev. - Sindikati, pristojni za zdravstvo in socialno varstvo, dva tedna po stavki še niso dočakali pogajanj z vlado
Ruska vojska naj bi zavzela mesto Herson na jugu Ukrajine. Poročajo o številnih smrtnih žrtvah, med njimi so tudi civilisti. O silovitih spopadih poročajo tudi iz prestolnice Kijev in drugega največjega mesta Harkov, kjer je bil v včerajšnjih napadih na središče mesta uničen tudi slovenski konzulat. V oddaji tudi: - Slovensko izpostavo Sberbank kupila NLB, poslovanje bo znova nemoteno - Na shodu za mir v Ljubljani nekaj sto ljudi pozivalo k prekinitvi napadov v Ukrajini - V Kozjem v večnamenskem domu vzpostavili dodaten vrtčevski oddelek
Kijevu se, sodeč po satelitskih posnetkih, približuje velik konvoj ruskih tankov. Po prvih pogovorih ukrajinske in ruske delegacije je znano le, da se bodo pogajanja nadaljevala. Ukrajina je uradno zaprosila za hitro včlanitev v Evropsko unijo, ta ji bo poslala za več sto milijonov evrov orožja. Med zahtevami Rusije za končanje napadov ostaja nevtralnost Ukrajine, pa tudi priznanje ruske suverenosti nad polotokom Krim. Ob spopadih v Ukrajini na spletu potekajo kibernetski napadi, poleg teh pa še bitka med verodostojnimi in lažnimi novicami o dogajanju. Zaradi sankcij proti Moskvi je poslovanje podružnice ruske Sberbank v Sloveniji zelo omejeno. Pristojni, ki poudarjajo, da so hranilne vloge državljanov varne, bodo danes predstavili možne rešitve. V domovih za starejše po državi začenjajo usklajevanja podražitev oskrbnin. Ocene, za koliko so se povečali stroški, so med domovi različne. Slovenski košarkarji so na kvalifikacijski poti do svetovnega prvenstva doživeli drugi poraz. Finci so bili boljši tudi v Kopru.
Začenja se šesti dan ruskih napadov na Ukrajino, v katerih je bilo, po navedbah Združenih narodov, doslej ubitih najmanj sto civilistov, med njimi tudi otroci. Po včerajšnjih prvih pogovorih med ukrajinsko in rusko delegacijo so ruske sile nato v minulih urah okrepile predvsem napade na Kijev, ki se mu bliža velik konvoj ruskih tankov, ter na Harkov. V oddaji tudi: - Banka Slovenije bo danes pojasnila nadaljnje delovanje Sberbanke - Programski svet RTV-ja bo vnovič izbiral generalnega direktorja - V Ljubljani podražitev oskrbe s pitno vodo in obdelave komunalnih odpadkov
Tudi to jutro iz večjih ukrajinskih mest poročajo o močnih eksplozijah in spopadih. Na ukrajinsko-beloruski meji naj bi se zjutraj začela pogajanja med Rusijo in Ukrajino, a se je to zavleklo zaradi logističnih težav. Po nekaterih poročanjih pa se namerava v vojno vplesti Belorusija, v Ukrajino naj bi že napotila svoje sile, da bi pomagale ruskim vojakom. Ostali poudarki oddaje: Evropska Unija zaprla zračni prostor za ruska letala Ruska Sberbank zapira poslovalnice, mogoče le kartično poslovanje Državni zbor danes o digitalnih bonih
Evropska unija se je sinoči dogovorila o novem svežnju ukrepov proti Rusiji. Unija bo prvič doslej financirala nabavo in dostavo orožja državi. Novi sveženj sankcij proti Rusiji vsebuje tudi zaprtje celotnega zračnega prostora Unije za ruska letala in omejitev delovanja medijev v lasti ruskih oblasti v Evropi. Vojna v Ukrajini se medtem stopnjuje, v več mestih so zgodaj zjutraj odjeknile eksplozije. V oddaji tudi: - Poslovalnice Sberbanke v Sloveniji zaprte, možno le kartično poslovanje - V Državnem zboru danes izredna seja o digitalnih bonih - V Revozu z današnjim dnem prehajajo na delo v le eni izmeni
Zaradi ruskega napada na Ukrajino so zahodne države sklenile, da od mednarodnega bančnega sistema SWIFT odrežejo več ruskih bank. Paralizirali bomo premoženje ruske centralne banke To bo ustavilo njene transakcije in onemogočilo prodajo njenega premoženja, je ob predstavitvi novih sankcij povedala predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen. Medtem so informacije s terena precej skope; noč v Ukrajini minila razmeroma mirno, ruska vojska se je usmerila proti Kijevu. Slovenska politika enotna v obsodbi ruskega napada na Ukrajino. Skakalka Urša Bogataj zmagala v Hinzenbachu, skakalci v Lahtiju drugi na ekipni tekmi
V ukrajinski prestolnici Kijev kjer potekajo srditi poulični spopadi med ukrajinsko in rusko vojsko. Tam je tudi ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski, ki je zavrnil evakuacijo, čeprav je, kot trdi, tarča ruskih sil številka 1. O spopadih poročajo tudi iz drugih delov države, ukrajinska vojska pa naj bi za zdaj še nadzirala ključna mesta. NATO se v skladu z napovedmi neposredno ne vpleta v vojno, Ukrajini ponuja humanitarno pomoč in oborožitev, države pa uvajajo dodatne ukrepe proti Rusiji. Druge teme: Zahod uvedel sankcije tudi proti ruskemu predsedniku Putinu in zunanjemu ministru Lavrovu Danes natanko 30 let od izbrisa 25 tisoč 671 prebivalcev iz registra stalnega prebivalstva Država bo znova 100-odstotna lastnica turistične družbe Save.
Drugi dan ruskega vojaškega napada na Ukrajino je več eksplozij slišati tudi v Kijevu. Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski kljub informacijam, da bo ruska vojska skušala strmoglaviti ukrajinsko oblast, za zdaj ostaja v Kijevu. Pojasnil je, da je Evropsko unijo povprašal glede članstva Ukrajine v zvezi Nato, a da ni dobil nobenega odgovora. Po njegovih besedah se Ukrajinci ne bojijo ničesar in nikogar, ne Rusije ne pogovorov z njo. V oddaji boste slišali tudi: - Evropski voditelji na izrednem vrhu sprejeli obsežen sveženj sankcij proti Rusiji in nekaterim posameznikom. - Predsednik republike Borut Pahor se bo izbrisanim v osebnem imenu in v imenu države opravičil za izbris pred 30-imi leti. - Vodja posvetovalne skupine za cepljenje Bojana Beovič za opustitev zaščitnih mask v šolah.
Ruska agresija na Ukrajino se nadaljuje. V Kijevu sta davi odjeknili dve siloviti eksploziji, ki naj bi ju povzročila raketna izstrelka. Že sinoči je neimenovani vir iz Pentagona dejal, da bi lahko ruska vojska še to jutro obkolila ukrajinsko glavno mesto. Da je država ostala sama v boju proti Rusiji, je sinoči dejal ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski, ki ostaja v Kijevu. Poudaril je, da se Rusije ne bojijo. Zahodne države so medtem napovedale oster odziv. Druge teme: - Evropska unija in Združene države s sankcijami nad ključne sektorje ruskega gospodarstva - Pahor se bo opravičil za izbris več kot 25 tisoč ljudi iz registra prebivalstva leta 1992 - Bojana Beović: Čas je, da v šolah opustimo nošenje zaščitnih mask
Rusija je začela obsežno invazijo na Ukrajino. Iz ukrajinske prestolnice Kijev, pristaniškega mesta na vzhodu Ukrajine Mariupol in frontne črte na vzhodu države poročajo o močnih eksplozijah. Ukrajinske oblasti so sporočile, da Rusija raketira vojaško infrastrukturo in obmejne vojaške postojanke. Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski je razglasil vojno v vsej državi. Druge teme oddaje: - Iz mednarodne skupnosti obsodbe ruske invazije, napovedan odločen odziv - Parlamentarna komisija, ki preiskuje vpletanje politike v delo policije, bo zaslišala direktorja kriminalistične policije Urbasa - Z debelim četrtkom se začenja pustni čas, Ptuj sinoči zasedli kurenti
Rusija je začela invazijo na Ukrajino. Ruski predsednik Vladimir Putin v zgodnjih jutranjih urah v televizijskem nagovoru naznanil začetek posebne vojaške operacije v regiji Donbas na vzhodu Ukrajine. Invazijo je ukazal medtem, ko je v New Yorku glede ukrajinske krize zasedal varnostni svet Združenih narodov. Druge teme oddaje: - Ameriški predsednik Biden napovedal enoten in odločen odziv ZDA ter zaveznikov - Vlada: stavka šolnikov neupravičena in ne bo plačana - Najstarejše slovensko mesto preplavili kurenti
Vrstijo se napovedi držav o ukrepih proti Rusiji, potem ko je ta priznala separatistični ukrajinski regiji Doneck in Lugansk. Prizadevanja za diplomatsko rešitev krize so za zdaj neuspešna. Ameriška stran je odpovedala za jutri načrtovano srečanje ameriškega in ruskega zunanjega ministra.
Neveljaven email naslov