Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
11484 epizod
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
Ruski predsednik Vladimir Putin je v separatistični regiji Doneck in Lugansk na vzhodu Ukrajine, ki ju je Rusija včeraj priznala kot neodvisni, napotil vojaške enote, ki naj bi tam zagotavljale mir. V Kijevu ob tem poudarjajo, da se Ukrajina ne bo odrekla ozemeljski celovitosti, in pričakujejo ukrepanje zaveznic. Druge teme oddaje: - Mednarodna skupnost ostro obsodila rusko priznanje, Unija in Združene države pripravljajo sankcije - Nadzorniki Kapitalske družbe soglašajo z uveljavitvijo predkupne pravice za delež v Savi - Goran Dragić bo sezono v ligi NBA sklenil pri Brooklyn Nets
Z današnjim dnem se pri nas sproščajo protikoronski ukrepi. V večini dejavnosti se med drugim ukinja preverjanje pogoja PCT. Nošenje mask je še naprej obvezno v zaprtih javnih prostorih, tudi v šolah, kjer upajo, da bodo maske kmalu odpravljene. Kot pravi predsednica Zveze srednjih šol in dijaških domov Fani Al Mansour, so doslej vplivali na miselnost mladostnikov. V oddaji pa tudi o tem: - Državni zbor na izredni seji o ukrepih za omilitev posledic dražitve energentov; ranljivim skupinam 150 evrov enkratnega dodatka. - Biden pripravljen na srečanje s Putinom, a le, če Rusija ne napade Ukrajine. - Odbojkarji ACH Volleyja še četrtič zapored prvaki srednjeevropske lige.
Z jutrišnjim dnem se naposled le sproščajo omejitveni epidemiološki ukrepi. Vlada je namreč na včerajšnji dopisni seji odločila, da odpravlja pogoj PCT. Ob tem je odpravila tudi vse ostale omejitve v vseh dejavnostih od industrije, trgovine do turizma in gostinstva ter drugih storitvenih dejavnosti. Še naprej pa bo potrebno spoštovati že znane preventivne ukrepe; nošenje zaščitnih mask, razkuževanje, medosebno razdaljo in zračenje prostorov. V oddaji tudi: - Pogovore na varnostni konferenci v Munchnu zasenčile zaostrene razmere ob ukrajinski meji ter napovedi Washingonta, da je Rusija pripravljena za napad na Ukrajino - Slovenijo bo na 66-ti Evroviziji, ki bo maja v italijanskem Torinu, zastopala skupina mladih Celjanov LPS s pesmijo Disko - Na zadnji dan olimpijskih iger slovenska mešana ekipa alpskih smučarjev v četrfinalu izgubila proti Avstriji
Z današnjim dnem posamezniku ob tveganem stiku z okuženim s koronavirusom ni več treba v karanteno; tako je na včerajšnji seji odločila vlada. Ukinila je tudi sistem PCT pri vstopu v Slovenijo. Drugih ukrepov pa kljub pričakovanjem še ni sprostila. To naj bi se po sinočnjih napovedih premierja Janeza Janše zgodilo v prihodnjih dneh. V oddaji tudi: - Biden je prepričan, da je Putin odločen v prihodnjih dneh napasti Ukrajino; o razmerah v Ukrajini tudi drugi dan varnostne konference v Münchnu - V Ljubljani prvič po letu 1900 Berlinski filharmoniki, eden od najboljših svetovnih sestavov sinoči nastopil v Cankarjevem domu - Veter odpihnil ekipno paralelno tekmo alpskih smučarjev na olimpijskih igrah v Pekingu; izvedli jo bodo jutri ob dveh zjutraj po našem času
Vlada kljub pričakovanjem še ni odločala o načinu sproščanja pritkoronskih omejitev. Neuradno zato, ker naj bi gospodarski minister Zdravko Počivalšek zahteval obsežnejše sproščanje od predlaganega. V igri naj bi bilo zlasto podaljšanje obratovalnega časa gostinskih obratov, kar pričakujejo tudi gostinci. Druge teme: - Sindikati javnega sektorja še brez vladnega odgovora na zahteve po zvišanju plač in uskladitvi plačnih razredov, SVIZ bo objavil odločitev o morebitni stavki - Bosta Kapitalska družba in SDH uveljavila predkupno pravico za 43-odstotni delež turistične skupine Sava? - Moskva vnovič zanikala možnost napada na Ukrajino, o razmerah na območju danes udeleženci varnostne konference v Münchnu
Ukinitev karanten, odprava pogoja PCT v nekaterih dejavnostih, spremembe pri izvedbi kongresne in sejemske dejavnosti ter v športu in kulturi. To so nekateri predlogi strokovne skupine za covid, ki jih bo danes potrjevala vlada in bi, kot je razumeti zdravstvenega ministra Janeza Poklukarja, lahko začeli veljati marca. Druge teme: - Nemčija odpravlja omejitve, v enem mesecu bodo predvidoma odpravili večino ukrepov - Rusija naj bi ob mejo z Ukrajino namestila dodatnih 7 tisoč vojakov; o razmerah na območju bodo pred vrhom z Afriško unijo razpravljali tudi evropski voditelji - Zmagovalec 72-ega Berlinala je Alkarras španske režiserke Carle Simon
Vlada bo predvidoma danes odločala o sproščanju protikoronskih ukrepov. Po predlogu stroke bi v prihodnjih dneh lahko ukinili pogoj PCT v več dejavnostih, med drugim v vseh trgovinah, na bencinskih servisih, terasah gostinskih lokalov in v javnem prevozu. Povečali naj bi tudi največje dovoljeno število obiskovalcev na prireditvah. Drugi poudarki oddaje: - Sindikati v zdravstvu in socialnem varstvu po stavki vztrajajo pri zahtevah - Zahod zanika umik ruskih vojakov z ukrajinske meje - Maruša Ferk Saioni po smuku alpske kombinacije šesta
Danes poteka stavka zaposlenih v zdravstvu, socialnem varstvu in zdravstveni negi. Delo bo tako omejeno v bolnišnicah, socialnovarstvenih zavodih, centrih za socialno delo, lekarnah ter zdravstvenih domovih, kjer poudarjajo, da bo za nujne primere in ranljive skupine poskrbljeno. Ostale teme: - Zdravstvena stroka je začrtala smer sproščanja epidemioloških ukrepov. - Niste naš sovražnik, Rusiji sporoča ameriški predsednik Joe Biden. - Žan Kranjec odstopil na slalomu za naslov olimpijskega prvaka
Ministrstvo za zdravje je včeraj s sindikati zdravstva in socialnega varstva ter zdravstvene nege namesto uspešnega dogovora o zvišanju plač in izboljšanju delovnih razmer doseglo le dogovor o zagotavljanju minimuma delovnega procesa med današnjo stavko. Minister Poklukar glede na dozdajšnji dvig plač medicinskim sestram razlogov za stavko ne vidi, predsednica sindikata Irena Ilešič Čujovič pa meni, da je ministrstvo pozabilo na mnoge, ki višje plače niso dobili. Podrobneje o tem, kako bo stavka vplivala na delovanje zdravstva in socialne nege v oddaji, ki prinaša tudi te poudarke. Predlog sproščanja ukrepov: Ukinitev karanten, v nekaterih dejavnostih tudi pogoja PCT Pri reševanju ukrajinske krize vendarle nekaj optimizma, zahodni voditelji ostajajo previdni Regijski promocijski center Expáno bogatejši za priznanje Zeleni ključ
Naporen torek je pred ekipo zdravstvenega ministra Janeza Poklukarja. Sindikati zdravstva, socialnega varstva in zdravstvene nege, ki so za jutri napovedali stavko, pričakujejo konkretno zavezo za razrešitev njihovih zahtev, javnost pa zanima zlasti, kakšen bo načrt sproščanja ukrepov za zajezitev epidemije. Ostale teme: - V Kanadi se zaradi protestnih blokad cest in mejnih prehodov nadaljuje kaos. - Vse več bojazni pred skorajšnjim ruskim napadom na Ukrajino. V Združenih državah in Veliki Britaniji še niso izgubili upanja za diplomatsko rešitev krize. - Olimpijska zmagovalka v smuku je Švicarka Corinne Cutter. Ilki Štuhec se nastop ni posrečil
Boj za višje plače in prilagoditve enotnega plačnega sistema v javnem sektorju, ki se je med vlado in sindikati razplamtel po dvigu plač zdravnikom in zobozdravnikom, bo danes potekal na dveh frontah. Sindikati zaposlenih v zdravstvu, socialnem varstvu in zdravstveni negi bodo nadaljevali pogajnja z vlado. Če ne bodo uspešna, jutri sledi stavka. Do danes bi vlada morala pogajalska izhodšča predstaviti tudi ostalim sindikatom javnega sektorja, a je po napovedih to malo verjetno. Druge teme: - Prve sprostitve epidemioloških ukrepov lahko pričakujemo v četrtek - Kanadski premier zaradi protestov proti covidnim ukrepom razglasil izredne razmere - Blejska knjižnica danes začenja selitev v nove prostore
Smučarje skakalce čaka še zadnja olimpijska preizkušnja - ekipna tekma, ki se bo začela ob 12.00. Naši skakalci glede na dozdajšnje rezultate olimpijskih iger sodijo v vrh favoritov celo za zlato odličje. Na veliki napravi posamične medalje sicer niso osvojili, so pa bili v seštevku posamičnih izidov najboljši. Preostale novice: Obeta se sproščanje epidemičnih ukrepov, najprej v trgovinah. Politične stranke in volivci od danes lahko predlagajo kandidate za poslance. Nemški kancler na diplomatsko misijo - odhaja v Kijev in Moskvo.
Strokovna svetovalna skupina za covid bo danes usklajevala predlog postopnega sproščanja omejitvenih ukrepov. Osnovni zaščitni ukrepi, med njimi uporaba mask, bodo veljavni še kar nekaj časa. V oddaji tudi: - V iskanje diplomatske rešitve za ukrajinsko-ruski spor se podaja Nemčija - Ob stoletnici nogometa v Novem mestu nova pridobitev za gledalce - Smučarski skakalci opoldne v boj za ekipno olimpijsko odličje.
Tudi slovensko zunanje ministrstvo po vzoru več drugih držav zaradi zaostrovanja varnostnih razmer odsvetuje potovanja v Ukrajino. Tiste, ki se začasno nahajajo v Ukrajini, so pozvali k čim prejšnji varni vrnitvi v domovino. Diplomatske aktivnosti za reševanje krize so bile včeraj zelo intenzivne, napredka pa za zdaj še ni. Druge teme: - Frank-Walterju Steinmeierju se na predsedniških volitvah v Nemčiji obeta nov petletni mandat - Svetovni dan radia v znamenju zaupanja v radijsko novinarstvo - Žan Kranjec olimpijsko odličje v veleslalomu napada z osmega mesta
Po petih medaljah, ki so jih slovenski športniki do zdaj osvojili na olimpijskih igrah v Pekingu, so pričakovanja velika tudi danes. Naš glavni adut bo smučarski skakalec Peter Prevc, ki že ima zlato s tokratnih iger. Metri in točke bi se po nesrečnem četrtem mestu na nedeljski posamični tekmi tokrat lahko sešteli v Petrov prid. V Slovenijo pa se je medtem že vrnil srebrni Tim Mastnak. Druge teme: - Fides ob nejasni usodi zvišanja zdravniških plač vztraja pri izstopu iz enotnega plačnega sistema - Ob umirjanju pandemije v Evropi postopno opuščanje omejitvenih ukrepov - Vse več držav zaradi bojazni pred rusko invazijo svoje državljane poziva k odhodu iz Ukrajine
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
Neveljaven email naslov