Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Gostili smo medijskega poznavalca Richarda Barbrooka, ki razstavlja v Projektnem prostoru v Aksiomi v Ljubljani.
Vedno ga je zanimal pogled na preteklost. Pravi, da se nam zdaj zdijo Združene države Amerike in Rusija različni državi. Ko pa se bomo čez dvesto let ozrli nazaj, bomo spoznali, da sta bila to dva enaka sistema. Njun industrijski razvoj, centralizirana ureditev s številno vlado in velikanskimi korporacijami ter vohunskimi agencijami … vse je enako. Tako trdi britanski sociolog dr. Richard Barbrook, profesor na Univerzi v Westminstru in strokovnjak na področju medijev, ki se je v devetdesetih ukvarjal tudi z medijsko zakonodajo znotraj EU. V projektnem prostoru v Aksiomi razstavlja projekt Igra vojne.
Že od nekdaj namreč občuduje Guya Deborda, ki je ustvaril igro z naslovom Vojna iger. Tako je po tem vzorcu nastala večnacionalna skupina umetnikov – med katerimi je tudi Barbrook, in ta je leta 2007 ustanovila skupino Class Wargames. Igranje vojnih družabnih iger je v tem primeru prostor za urjenje kibernetskih komunističnih upornikov prihodnosti.
“Debord je bil zelo aktiven v demonstracijah maja leta 1968 v Parizu. Večina iger o vojnah govori o bitki pri Borodinu septembra 1812, kjer je Napoleon slavil nad Rusi, ali o bitki za Stalingrad, ki je potekala med drugo svetovno vojno. Toda on je želel ustvariti nekaj drugačnega. To je nekakšna abstraktna različica Napoleonovega vojskovanja in seveda ni običajna vojna igra. Vojaki se ne pobijajo med sabo, ampak gre za prekinjanje komunikacijskih omrežij.”
Barbrook se ukvarja tudi s kritiko nekaterih družbenih stanj. Esej The California Ideology oziroma Kalifornijska ideologija, ki sta ga napisala z medijskim teoretikom Andyjem Cameronom, je bil nekakšna kritika zahodnoobalne neoliberalne stranke, članek z naslovom Namišljena prihodnost pa govori predvsem o tem, kako politika vpliva na nadziranje našega početja na internetu. O tem tudi sicer veliko piše. Ob vprašanju, ali živimo v internetnem Panoptikonu odvrne, da je zelo težko prisluškovati in slediti 7 milijardam ljudi in točno vedeti, kaj kdo počne, poskuša pa internetne lahkomiselneže tudi naučiti obnašanja na internetu.
“Pišem nekakšen Internetni zakonik, ki opisuje, kako zavarovati našo avtonomijo in kako spodbujati skupno prizadevanje za boljši internet. Seveda vsi želimo deliti svoje stvari z drugimi, vendar pa nočemo, da jih vohunske agencije uporabijo proti nam. Ta dokument bo zajemal predvsem napotke, kako se obnašati, da ne bomo zanimivi za vohune.”
Za to si prizadeva tudi, ker je bil sam žrtev vohunske politike. V osemdesetih letih je bil Barbrook soustanovitelj piratskega radia Spectrum v Londonu v Veliki Britaniji. To je bil po njegovem mnenju precej nevpliven, multikulturni radio, na katerem so besedo dobile številne etnične skupine na otoku. Seveda ni ogrožal nikogar, pa vendar je njihovo oddajanje šlo v nos takratni vladi.
“V 70. letih je obstajalo veliko tako rekoč “naredi si sam” medijev, zato sva s prijateljem ustanovila piratski radio. V 80. letih je v Veliki Britaniji veljala zelo radikalna politika za radie, saj je bila takrat predsednica vlade Margharet Thatcher. Britanska vohunska agencija mi je šest mesecev prisluškovala po telefonu. Mi samo želeli dati besedo imigrantom in beguncem. Zanimale so nas le njihove zgodbe.”
Medijski poznavalec Richard Barbrook kot pisec člankov, nekakšnih »internetnih« zakonov in soustanovitelj piratskega radia, trdi, da bi za razumevanje zdajšnjega časa morali razumeti preteklost … in kot poznavalec zgodovine ter nekdanji radijec pravi, da se radiu obeta pravi razcvet …
“Včasih si moral kakšne posebne radijske oddaje poslušati ob enih ponoči. Zdaj pa lahko rečem, da radijske postaje doživljajo pravo renesanso od pojava interneta naprej, predvsem zaradi podkastov. Ta možnost, da lahko oddajo poslušaš kadarkoli si zaželiš, in to, da lahko poslušaš oddaje, ki so bile v etru pred nekaj leti, je odlično. Radio se je pomladil, zahvala za to pa gre internetu.”
Gostili smo medijskega poznavalca Richarda Barbrooka, ki razstavlja v Projektnem prostoru v Aksiomi v Ljubljani.
Vedno ga je zanimal pogled na preteklost. Pravi, da se nam zdaj zdijo Združene države Amerike in Rusija različni državi. Ko pa se bomo čez dvesto let ozrli nazaj, bomo spoznali, da sta bila to dva enaka sistema. Njun industrijski razvoj, centralizirana ureditev s številno vlado in velikanskimi korporacijami ter vohunskimi agencijami … vse je enako. Tako trdi britanski sociolog dr. Richard Barbrook, profesor na Univerzi v Westminstru in strokovnjak na področju medijev, ki se je v devetdesetih ukvarjal tudi z medijsko zakonodajo znotraj EU. V projektnem prostoru v Aksiomi razstavlja projekt Igra vojne.
Že od nekdaj namreč občuduje Guya Deborda, ki je ustvaril igro z naslovom Vojna iger. Tako je po tem vzorcu nastala večnacionalna skupina umetnikov – med katerimi je tudi Barbrook, in ta je leta 2007 ustanovila skupino Class Wargames. Igranje vojnih družabnih iger je v tem primeru prostor za urjenje kibernetskih komunističnih upornikov prihodnosti.
“Debord je bil zelo aktiven v demonstracijah maja leta 1968 v Parizu. Večina iger o vojnah govori o bitki pri Borodinu septembra 1812, kjer je Napoleon slavil nad Rusi, ali o bitki za Stalingrad, ki je potekala med drugo svetovno vojno. Toda on je želel ustvariti nekaj drugačnega. To je nekakšna abstraktna različica Napoleonovega vojskovanja in seveda ni običajna vojna igra. Vojaki se ne pobijajo med sabo, ampak gre za prekinjanje komunikacijskih omrežij.”
Barbrook se ukvarja tudi s kritiko nekaterih družbenih stanj. Esej The California Ideology oziroma Kalifornijska ideologija, ki sta ga napisala z medijskim teoretikom Andyjem Cameronom, je bil nekakšna kritika zahodnoobalne neoliberalne stranke, članek z naslovom Namišljena prihodnost pa govori predvsem o tem, kako politika vpliva na nadziranje našega početja na internetu. O tem tudi sicer veliko piše. Ob vprašanju, ali živimo v internetnem Panoptikonu odvrne, da je zelo težko prisluškovati in slediti 7 milijardam ljudi in točno vedeti, kaj kdo počne, poskuša pa internetne lahkomiselneže tudi naučiti obnašanja na internetu.
“Pišem nekakšen Internetni zakonik, ki opisuje, kako zavarovati našo avtonomijo in kako spodbujati skupno prizadevanje za boljši internet. Seveda vsi želimo deliti svoje stvari z drugimi, vendar pa nočemo, da jih vohunske agencije uporabijo proti nam. Ta dokument bo zajemal predvsem napotke, kako se obnašati, da ne bomo zanimivi za vohune.”
Za to si prizadeva tudi, ker je bil sam žrtev vohunske politike. V osemdesetih letih je bil Barbrook soustanovitelj piratskega radia Spectrum v Londonu v Veliki Britaniji. To je bil po njegovem mnenju precej nevpliven, multikulturni radio, na katerem so besedo dobile številne etnične skupine na otoku. Seveda ni ogrožal nikogar, pa vendar je njihovo oddajanje šlo v nos takratni vladi.
“V 70. letih je obstajalo veliko tako rekoč “naredi si sam” medijev, zato sva s prijateljem ustanovila piratski radio. V 80. letih je v Veliki Britaniji veljala zelo radikalna politika za radie, saj je bila takrat predsednica vlade Margharet Thatcher. Britanska vohunska agencija mi je šest mesecev prisluškovala po telefonu. Mi samo želeli dati besedo imigrantom in beguncem. Zanimale so nas le njihove zgodbe.”
Medijski poznavalec Richard Barbrook kot pisec člankov, nekakšnih »internetnih« zakonov in soustanovitelj piratskega radia, trdi, da bi za razumevanje zdajšnjega časa morali razumeti preteklost … in kot poznavalec zgodovine ter nekdanji radijec pravi, da se radiu obeta pravi razcvet …
“Včasih si moral kakšne posebne radijske oddaje poslušati ob enih ponoči. Zdaj pa lahko rečem, da radijske postaje doživljajo pravo renesanso od pojava interneta naprej, predvsem zaradi podkastov. Ta možnost, da lahko oddajo poslušaš kadarkoli si zaželiš, in to, da lahko poslušaš oddaje, ki so bile v etru pred nekaj leti, je odlično. Radio se je pomladil, zahvala za to pa gre internetu.”
V Slovenski Bistrici so se danes začeli 24. slovenski Dnevi evropske kulturne dediščine, ki letos potekajo na temo Dediščina gre v šole in želijo dediščino približati vsem starostnim skupinam, tudi najmlajšim. ''Naslednje narave'' – razstava slik Boštjana Jurečiča je na ogled v razstavišču Obalnih galerij Monfort v Portorožu. Premiere v gledališčih: Drama SNG Maribor začenja sezono s premiero tragedije ''Lulu'' nemškega dramatika Franka Wedekinda v režiji Diega De Bree Drame. Drama SNG Ljubljana novo sezono odpira z dvema premierama: s tragedijo Ernsta Tollerja ''Hinkemann'' v režiji Marka Čeha na Malem odru, na velikem odru pa s krstno uprizoritvijo dramatizacije ''Čarobne gore'' Thomasa Manna – ''potovanje na mestu v treh dejanjih'' Katarine Pejović v režiji Mateje Koležnik. Predstava je nastala v soprodukciji s Slovenskim stalnim gledališčem iz Trsta. ''Vračanje'' Pascala Ramberta je prva postdramska premiera v Mini teatru v Ljubljani. S premiero ''Prihajajmo'', ki je zadnji del trilogije Nemo mesto, bo njen avtor, režiser Jaša Koceli, sklenil gledališki del svoje enoletne rezidence v Gleju.
Jutri se bo prvič dvignil zastor velikega odra SNG Nova Gorica v novi sezoni. Na odru bo zaživel najnovejši projekt Nede Rusjan Bric z naslovom ''Nora Gregor- skriti kontinent spomina''. Moči so združila štiri gledališča. Ob SNG Nova Gorica še Slovensko mladinsko gledališče Ljubljana, Il Rosseti - Teatro stabile del Friuli Venezia Giulia iz Trsta in Schauspielhaus iz Gradca. Mednarodno uprizoritev velikih razsežnosti, ki jo spremlja razstava o znameniti igralki. Novo sezono KUD-a Franceta Prešerna v Trnovem v Ljubljani, natančneje: jesenski program KUD-ove dvorane nam predstavlja novi predsednik programskega odbora Andrej Rozman Roza. Pesnica, pisateljica in pevka Silvana Paletti z Ravance iz doline Rezije bo v KUD-ovi dvorani jutri predstavila novo izdajo. Upesnjuje sporočila narave in samotnega srca rezijanske duše. Piše v rezijanskem, furlanskem in italijanskem jeziku. S prevodi je njeno poezijo spoznala vsa Evropa. Svojo poezijo tudi poje. In njena nova izdaja je plošča z naslovom ''Mali rug / Glas neba''.
V Mestnem gledališču ljubljanskem bo danes na odru male scene premierna uprizoritev besedila nemškega pisatelja Moritza Rinkeja z naslovom Ljubimo in nič ne vemo,v režiji Mareta Bulca. Gre za komedijo, kjer se vpliv hitro rastoče tehnologije odraža na partnerskih odnosih dveh parov. Besedilo odpira številne teme, o katerih bi morali razmišljati v razvijajoči se informacijski družbi, hkrati pa Rinke svoja razmišljanja na ravni medosebnih odnosov strne v vprašanje: "Ali lahko dva ostaneta skupaj, če si povesta resnico?" V koprodukciji Globalnega teatra in Cankarjevega doma bo danes premiera performansa Ironični rekviem za igralca in skladatelja v režiji Nicka Upperja. V predstavi bosta nastopila Pavel Mihelčič in Niko Goršič. Ostajamo v Ljubljani, kjer bo danes v Luktovnem gledališču premiera otroške predstave Emil in detektivi. Gre za detektivsko pustolovščino, kjer zgodba ne temelji le na lovu za nepridipravom, ampak je predvsem pripoved o materialni revščini, notranjem bogastvu in pogumu.
Knjiga celjske Mohorjeve družbe prevedna v slovenščino - 110 let modrosti Alice Herz Sommer.
Ob stoletnici rojstva velikana filmske umetnosti Normana McLarna so v Slovenski kinoteki pripravili retrospektivo njegovih del, v Galeriji Jakopič pa bo zaživel Festival Sound Explicit 2014.
Novo sezono v Slovenskem ljudskem gledališču v Celju začenjajo s premiero dela sodobne nemške avtorice Felicie Zeller ''Kaspar Hauser morje hiš'' v režiji Janeza Pipana. V Mestnem gledališču Ptuj bo premiera predstave ''Hotel Modra opica'' v režiji Mihe Nemca. Gre za koprodukcijo z Dramo Slovenskega narodnega gledališča Ljubljana v ospredju katere je Ignacij Borštnik. Mariborsko lutkovno gledališče z ''Lutkovno soboto'', osrednjim dogodkom ob praznovanju njihove 40-letnice, stopa v novo sezono.
Začenja se 24. bienale oblikovanja, ob 17.00 bo premierno uprizorjena uličnogledališka predstava Sam med vsemi Gledališča Ane Monro, spomnimo pa tudi na gledališko predstavo Izbrisani 25.671 v režiji Oliverja Frljića.
Na 21. mednarodnem festivalu uprizoritvenih umetnosti Ex Ponto v Ljubljani : slovenska premiera predstave ''Tobelija'' Ljubomirja Đurkovića v režiji Nicka Upperja.Od premiere, ki je bila aprila v Dramskem teatru v Vratzih, je predstava uspešno gostovala na festivalih v Bolgariji in Makedoniji ter prejela že pet nagrad. Kulturno društvo B-51 postavlja Tobelijo že drugič na oder festivala Ex Ponto, tokrat v slovensko-bolgarsko-slovenski koprodukciji članov evropske kulturne mreže NETA. Tudi drugo uprizoritev je po 14. letih režiral Nick Upper. ''Modra pomlad'' v Cankarjevem domu odpira ciklus sodobnega japonskega filma. V ljubljanskih Križankah pa bo premierna uprizoritev izvirnega slovenskega muzikala "Cvetje v jeseni".
Umetnik Miha Štrukelj se predstavlja z razstavo Nekje vmes, začel se je 15. gledališki festival gluhih otrok in mladostnikov GLEDALIŠČE GLEDALCE IŠČE.
Umetnik Miha Štrukelj se predstavlja z razstavo Nekje vmes, začel se je 15. gledališki festival gluhih otrok in mladostnikov GLEDALIŠČE GLEDALCE IŠČE.
V Mestnem gledališču ljubljanskem bo premiera gledališke predstave Zlata čeveljčka v režiji beograjske režiserke Anje Suša, režiser in fotograf Ven Jemeršić predstavlja svojo novo zbirko pesmi z naslovom Električni golaž, v Idriji se začne tridnevni festival eksperimentalne glasbe Šina fest.
V portoroškem Avditoriju se nocoj začne 17. edicija Festivala slovenskega filma. Letošnji program so sestavili Igor Prassel, vodja festivala, ter članici programskega odbora Bojana Bregar in Katja Čičigoj. V Mali galeriji v Cankarjevem domu v Ljubljani bodo ob 20-ih odprli razstavo del fotografa Boruta Peterlina z naslovom ‘’Ostal si del te pokrajine, njenih lepot in bolečine’’. Novomeška založba Goga je dopoldne v Ljubljani predstavila tri nove izdaje slovenskih avtorjev: roman ''Sabina'' avtorja Tomaža Kosmača, roman ''Izbrisana'' avtorja Mihe Mazzinija in knjigo ''Pax Putina'' avtorja Andreja Stoparja.
Mini teater Ljubljana v novo gledališko sezono vstopa s premiero igre ''Na Noetovi barki ob osmih'' - predstavo, ki je nastala v koprodukciji s Prešernovim gledališčem Kranj. V letošnji sezoni pa Mini teater skupno pripravlja 7 premier, 3 za otroke in mladino, 4 pa so vključene v postdramski program. Prva premiera v novi sezoni v Mestnem gledališču Ptuj ''Fašenk!'' – avtorski projekt igralke Barbare Kukovec. Festival Maribor 2014.
Cirkus je...! je naslov 7. mednarodnega festivala sodobne klovnade in cirkusa Klovnbuf!, ki se danes začne v Ljubljani. Gre pravzaprav za drugi del festivala v organizaciji Zavoda Buffeto s podporniki, ki bo v naši prestolnici deset dni gostil umetnike iz različnih držav.
V tokratnih Kulturnicah se bomo posvetili razstavi Cerkev slovenskega jezika in predstavi Lov na podgane.
29. mednarodni literarni festival Vilenica uradno jutri odpira svoja vrata, drevi pa ga bodo uvedli literarni predvečeri. Programski dogodki festivala se bodo na različnih prizoriščih zvrstili do sobote. Mednarodni Ex-tempore Piran 2014 se bo končal v soboto. Ex-tempore keramike letos praznuje 15 let, slikarski Ex-tempore pa bo prihodnje leto obeležil pol stoletja.
Razstava Metulji iz Fukušime in knjiga o življenju Janeza Puharja, prvega slovenskega fotografa.
Neveljaven email naslov