Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Gostili smo medijskega poznavalca Richarda Barbrooka, ki razstavlja v Projektnem prostoru v Aksiomi v Ljubljani.
Vedno ga je zanimal pogled na preteklost. Pravi, da se nam zdaj zdijo Združene države Amerike in Rusija različni državi. Ko pa se bomo čez dvesto let ozrli nazaj, bomo spoznali, da sta bila to dva enaka sistema. Njun industrijski razvoj, centralizirana ureditev s številno vlado in velikanskimi korporacijami ter vohunskimi agencijami … vse je enako. Tako trdi britanski sociolog dr. Richard Barbrook, profesor na Univerzi v Westminstru in strokovnjak na področju medijev, ki se je v devetdesetih ukvarjal tudi z medijsko zakonodajo znotraj EU. V projektnem prostoru v Aksiomi razstavlja projekt Igra vojne.
Že od nekdaj namreč občuduje Guya Deborda, ki je ustvaril igro z naslovom Vojna iger. Tako je po tem vzorcu nastala večnacionalna skupina umetnikov – med katerimi je tudi Barbrook, in ta je leta 2007 ustanovila skupino Class Wargames. Igranje vojnih družabnih iger je v tem primeru prostor za urjenje kibernetskih komunističnih upornikov prihodnosti.
“Debord je bil zelo aktiven v demonstracijah maja leta 1968 v Parizu. Večina iger o vojnah govori o bitki pri Borodinu septembra 1812, kjer je Napoleon slavil nad Rusi, ali o bitki za Stalingrad, ki je potekala med drugo svetovno vojno. Toda on je želel ustvariti nekaj drugačnega. To je nekakšna abstraktna različica Napoleonovega vojskovanja in seveda ni običajna vojna igra. Vojaki se ne pobijajo med sabo, ampak gre za prekinjanje komunikacijskih omrežij.”
Barbrook se ukvarja tudi s kritiko nekaterih družbenih stanj. Esej The California Ideology oziroma Kalifornijska ideologija, ki sta ga napisala z medijskim teoretikom Andyjem Cameronom, je bil nekakšna kritika zahodnoobalne neoliberalne stranke, članek z naslovom Namišljena prihodnost pa govori predvsem o tem, kako politika vpliva na nadziranje našega početja na internetu. O tem tudi sicer veliko piše. Ob vprašanju, ali živimo v internetnem Panoptikonu odvrne, da je zelo težko prisluškovati in slediti 7 milijardam ljudi in točno vedeti, kaj kdo počne, poskuša pa internetne lahkomiselneže tudi naučiti obnašanja na internetu.
“Pišem nekakšen Internetni zakonik, ki opisuje, kako zavarovati našo avtonomijo in kako spodbujati skupno prizadevanje za boljši internet. Seveda vsi želimo deliti svoje stvari z drugimi, vendar pa nočemo, da jih vohunske agencije uporabijo proti nam. Ta dokument bo zajemal predvsem napotke, kako se obnašati, da ne bomo zanimivi za vohune.”
Za to si prizadeva tudi, ker je bil sam žrtev vohunske politike. V osemdesetih letih je bil Barbrook soustanovitelj piratskega radia Spectrum v Londonu v Veliki Britaniji. To je bil po njegovem mnenju precej nevpliven, multikulturni radio, na katerem so besedo dobile številne etnične skupine na otoku. Seveda ni ogrožal nikogar, pa vendar je njihovo oddajanje šlo v nos takratni vladi.
“V 70. letih je obstajalo veliko tako rekoč “naredi si sam” medijev, zato sva s prijateljem ustanovila piratski radio. V 80. letih je v Veliki Britaniji veljala zelo radikalna politika za radie, saj je bila takrat predsednica vlade Margharet Thatcher. Britanska vohunska agencija mi je šest mesecev prisluškovala po telefonu. Mi samo želeli dati besedo imigrantom in beguncem. Zanimale so nas le njihove zgodbe.”
Medijski poznavalec Richard Barbrook kot pisec člankov, nekakšnih »internetnih« zakonov in soustanovitelj piratskega radia, trdi, da bi za razumevanje zdajšnjega časa morali razumeti preteklost … in kot poznavalec zgodovine ter nekdanji radijec pravi, da se radiu obeta pravi razcvet …
“Včasih si moral kakšne posebne radijske oddaje poslušati ob enih ponoči. Zdaj pa lahko rečem, da radijske postaje doživljajo pravo renesanso od pojava interneta naprej, predvsem zaradi podkastov. Ta možnost, da lahko oddajo poslušaš kadarkoli si zaželiš, in to, da lahko poslušaš oddaje, ki so bile v etru pred nekaj leti, je odlično. Radio se je pomladil, zahvala za to pa gre internetu.”
Gostili smo medijskega poznavalca Richarda Barbrooka, ki razstavlja v Projektnem prostoru v Aksiomi v Ljubljani.
Vedno ga je zanimal pogled na preteklost. Pravi, da se nam zdaj zdijo Združene države Amerike in Rusija različni državi. Ko pa se bomo čez dvesto let ozrli nazaj, bomo spoznali, da sta bila to dva enaka sistema. Njun industrijski razvoj, centralizirana ureditev s številno vlado in velikanskimi korporacijami ter vohunskimi agencijami … vse je enako. Tako trdi britanski sociolog dr. Richard Barbrook, profesor na Univerzi v Westminstru in strokovnjak na področju medijev, ki se je v devetdesetih ukvarjal tudi z medijsko zakonodajo znotraj EU. V projektnem prostoru v Aksiomi razstavlja projekt Igra vojne.
Že od nekdaj namreč občuduje Guya Deborda, ki je ustvaril igro z naslovom Vojna iger. Tako je po tem vzorcu nastala večnacionalna skupina umetnikov – med katerimi je tudi Barbrook, in ta je leta 2007 ustanovila skupino Class Wargames. Igranje vojnih družabnih iger je v tem primeru prostor za urjenje kibernetskih komunističnih upornikov prihodnosti.
“Debord je bil zelo aktiven v demonstracijah maja leta 1968 v Parizu. Večina iger o vojnah govori o bitki pri Borodinu septembra 1812, kjer je Napoleon slavil nad Rusi, ali o bitki za Stalingrad, ki je potekala med drugo svetovno vojno. Toda on je želel ustvariti nekaj drugačnega. To je nekakšna abstraktna različica Napoleonovega vojskovanja in seveda ni običajna vojna igra. Vojaki se ne pobijajo med sabo, ampak gre za prekinjanje komunikacijskih omrežij.”
Barbrook se ukvarja tudi s kritiko nekaterih družbenih stanj. Esej The California Ideology oziroma Kalifornijska ideologija, ki sta ga napisala z medijskim teoretikom Andyjem Cameronom, je bil nekakšna kritika zahodnoobalne neoliberalne stranke, članek z naslovom Namišljena prihodnost pa govori predvsem o tem, kako politika vpliva na nadziranje našega početja na internetu. O tem tudi sicer veliko piše. Ob vprašanju, ali živimo v internetnem Panoptikonu odvrne, da je zelo težko prisluškovati in slediti 7 milijardam ljudi in točno vedeti, kaj kdo počne, poskuša pa internetne lahkomiselneže tudi naučiti obnašanja na internetu.
“Pišem nekakšen Internetni zakonik, ki opisuje, kako zavarovati našo avtonomijo in kako spodbujati skupno prizadevanje za boljši internet. Seveda vsi želimo deliti svoje stvari z drugimi, vendar pa nočemo, da jih vohunske agencije uporabijo proti nam. Ta dokument bo zajemal predvsem napotke, kako se obnašati, da ne bomo zanimivi za vohune.”
Za to si prizadeva tudi, ker je bil sam žrtev vohunske politike. V osemdesetih letih je bil Barbrook soustanovitelj piratskega radia Spectrum v Londonu v Veliki Britaniji. To je bil po njegovem mnenju precej nevpliven, multikulturni radio, na katerem so besedo dobile številne etnične skupine na otoku. Seveda ni ogrožal nikogar, pa vendar je njihovo oddajanje šlo v nos takratni vladi.
“V 70. letih je obstajalo veliko tako rekoč “naredi si sam” medijev, zato sva s prijateljem ustanovila piratski radio. V 80. letih je v Veliki Britaniji veljala zelo radikalna politika za radie, saj je bila takrat predsednica vlade Margharet Thatcher. Britanska vohunska agencija mi je šest mesecev prisluškovala po telefonu. Mi samo želeli dati besedo imigrantom in beguncem. Zanimale so nas le njihove zgodbe.”
Medijski poznavalec Richard Barbrook kot pisec člankov, nekakšnih »internetnih« zakonov in soustanovitelj piratskega radia, trdi, da bi za razumevanje zdajšnjega časa morali razumeti preteklost … in kot poznavalec zgodovine ter nekdanji radijec pravi, da se radiu obeta pravi razcvet …
“Včasih si moral kakšne posebne radijske oddaje poslušati ob enih ponoči. Zdaj pa lahko rečem, da radijske postaje doživljajo pravo renesanso od pojava interneta naprej, predvsem zaradi podkastov. Ta možnost, da lahko oddajo poslušaš kadarkoli si zaželiš, in to, da lahko poslušaš oddaje, ki so bile v etru pred nekaj leti, je odlično. Radio se je pomladil, zahvala za to pa gre internetu.”
Od Kolpe in Schengenfesta do Bleda in Okarine, vmes pa še šest novosti Mladinske knjige.
Knjižne novosti založbe Sanje: Branko Soban - Kazen brez zločina, Karin Cvetko Vah - Opravičilo človeka, Eduardo Galeano - Otroci dni. Novosti celovške Mohorjeve družbe, Arsana.
Priložnostna razstva Narodnega muzeja Slovenije in Železniškega muzeja v sanitetnem vagonu na prvem tiru ljubljanske postaje Miru je konec.
Na Ljubljanskem gradu se začenjajo projekcije letnega kina z naslovom ''Film pod zvezdami''. Ta bo v prihajajočih 24-ih večerih na grajsko dvorišče prinesel Kinodvorove filmske uspešnice. Filme pretekle kinematografske sezone, ki so morda bili na sporedu prekratek čas, ter seveda tudi predpremiere nove filmske sezone. Film pod zvezdami, ki ga skupaj organizirajo Kinodvor, Ljubljanski grad in Mestna občina Ljubljana, poteka že šesto leto zapored in je tako postal že stalnica poletnega dogajanja v Ljubljani. O tem smo govorili tudi z Nino Peče, direktorico Kinodvora. Film pod zvezdami odpirata dva slovenska filma, kratek animirani Boles režiserke Špele Čadež in prvenec Roka Bička Razredni sovražnik. Oba sta na mednarodnih filmskih festivalih prejela že veliko nagrad. Razredni sovražnik se je prav ta teden uvrstil med tri finaliste za filmsko nagrado Lux, ki jo enkrat letno podeljuje Evropski parlament.
Na šestem glasbenem festivalu Arsana se bo do prvega avgusta na Ptuju predstavilo več kot 250 glasbenikov, eden izmed vrhuncev festivala pa bo nastop dvakratnih grammyjevih nagrajencev, skupine New York Voices. Ob glasbenem festivalu se v najstarejšem slovenskem mestu poteka še festival sodobne umetnosti Art Stays, ki bo na Ptuj pripeljal številne udeležence največjih svetovnih festivalov.
Ljubitelji fotografije bodo v Kranju lahko portretirali Puharja, Layerja in Prešerna. Pred Prešernovo hišo bodo v središču pozornosti današnjega srečanja imitacije velikih umetnikov, ki bodo svojstven izziv za ustvarjanje njihovih portretov. Tokratna prireditev ''Če bi se srečali Puhar, Layer in Prešeren'' je nekoliko drugačna, predvsem zato, ker letos mineva 200 let od rojstva fotografa in izumitelja fotografije na steklo Janez Puharja. V Kopru pa z Rossinijevim Seviljskim brivcem gostujejo solisti, zbor in orkester Videmske filharmonije.
Začel se je koncertni cikel Glasbeni impulzi 2014, Gornji Grad pa bo gostil Ne-festival gledališča zatiranih.
V Galeriji Murska Sobota odprli skupinsko bienalno razstavo Naključja III. Na njej si bo do 17.septembra moč ogledati dela 14-tih domačih in tujih umetnikov, vsem pa je skupno dejstvo, da v glavnem še niso bila vključena v katero od razstav. Razkrite roke 2 je ustvarjalno-izobraževalen projekt namnjen socializaciji ter dvigu zaposljivosti brezposelnih priseljenk iz Bosne in Hercegovine, Makedonije, Srbije in Kosova, živečih na Jesenicah in v okolici. Njihovi izdelki bodo razstavljeni do 26. 7. v desnem atriju Mestne hiše v Ljubljani.
55. Jazz Festival Ljubljana se nadaljuje 'Vizionarsko in nadvse občutljivo' z recitalom nemškega pianista Joachima Kühna. V tretjem dnevu bodo nastopili še: Marko Črnčec 4, De Beren Gieren s Susano Santos Silva in zvezdnik tokratnega festivala: letošnji grammyjev nagrajenec Gregory Porter. V Galeriji Prešernovih nagrajencev za likovno umetnost v Kranju bo od danes do 19. septembra na ogled razstava z naslovom ''Ciuha-Šubic-Vidic štirideset let pozneje’’, ki je posvečena trem Prešernovim nagrajencem: Jožetu Ciuhi, Ivetu Šubicu in Janezu Vidicu. Pestro poletno dogajanje do 26. julija napovedujejo tudi v Narodni in univerzitetni knjižnici v Ljubljani. V atriju kavarne NUKa se jutri z nastopom skupine Kapobanda, etno zasedbe Marka Hatlaka, pričenja festival z naslovom ''Poleti v NUK''.
Obiskali smo 11. Festival Pranger, srečanje pesnikov, kritikov in prevajalcev poezije.
Predstavitev knjižnih novosti Cankarjeve založbe in pripovedovalski večer Trenutek, ujet v led.
V Narodnem muzeju Slovenije so odprli razstavo Aljažev stolp - Ta pleh ima dušo. V Postojni pa so se satresle strune, začel se je namreč 3. Mednarodni festival kitare.
10. Grossmannov festival znanstvenofantastičnega filma in vina bo osrednja tema tokratnih Kulturnic.
Svetovno znana španska flamenko plesalka Maria Pages se predstavlja z Avtoportretom, akademik Drago Tršar pa z plastikami slovenskih slikarjev.
Začenjajo se Glasbeni impulzi 2014 in Ne-festival gledališča zatiranih.
V Piranu se začenja mednarodni festival Sedem sonc, sedem lun, v Ljubljani festival Dobimo se pred Škucem, na Jazz festivalu Cerkno pa bodo nastopili Sun Ra Centennial Dream Arkestra.
Neveljaven email naslov