Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Zobje so 'lakmus papir' za bolečino, lahko zaznavajo le "nič" ali pa "bolečino"
Mnoge oblije kurja polt že samo ob omembi zobozdravnika. In za mnoge je prva asociacija ob misli na zobozdravstveno ordinacijo – bolečina. V tokratni epizodi jutranjega odmerka nevroznanosti na Prvem smo raziskovali zakaj je zobobol »lakmus papir« bolečine, zakaj v ustih vse zaznavamo večje kot je v resnici, kako na vse skupaj vpliva strah in kaj imajo z vsem tem ostali dražljaji iz okolja, na primer zvok vrtalnika, pri tem nam je pomagal dr. Mike Bruegger iz Centra za dentalno medicino Univerze v Zuerichu.
Zobje so oživčeni z dvema, tremi živčnimi vlakni. Če to na primer primerjamo z našo kožo – z njo lahko zaznavamo veliko več- toplo, hladno, dotik, pa tudi seveda bolečino. To je zaradi oživčenosti. V koži je veliko živčnih vlaken, ki jo povezujejo z različnimi receptorji. Pri zobeh pa torej ni tako, zato lahko zaznavajo samo nič ali bolečino.
Če govorimo o zobeh in bolečini si lahko torej to predstavljamo kot nekakšno stikalo. Pri tem je 0 ne boli, 1 pa boli. Zaradi tega to ponuja zanimiv vpogled v svet nociceptorjev in bolečine.
Strah seveda vpliva na naše zaznavanje. Povezan pa je tudi z možganskimi omrežji, ki so aktivna, ko nas boli zob:
Aktivirajo se podobni predeli možganov kot takrat, ko nas bolijo drugi deli našega telesa. Pri tem pa nekateri deli omrežij izstopajo po svoji aktivnosti. V naših raziskavah smo ugotovili, da je pri zobni bolečini še posebno aktivirana naša amigdala.
Pri zobozdravniku se včasih zdi, da strah v kosti … oziroma bolečino v zobe naženejo tudi zvoki, že ko sedimo v čakalnici, pa vonj, in ostali različni dražljaji iz okolja.
To je res, predvsem pa drži takrat, ko se nečesa bojimo. Če nas je recimo zobozdravstvenega postopka zelo strah, vsi ti dražljaji zelo vplivajo na to, kako kaj občutimo in kako se vedemo. Če pa vam zobozdravnik zelo dobro pojasni, kaj bo počel, katere pripomočke bo uporabljal, kateri koraki bodo sledili … pa ti zunanji dražljaji nimajo takšnega vpliva. Pri zaznavanju so vaša čustva zelo pomembna.
To je zaradi tega, ker ponavadi znotraj ust ničesar ne čutimo, je pojasnil naš sogovornik.
Ne čutimo jezika, ne čutimo zob, so tam in delajo. Le redko se zgodi nek »senzorni input«, nek dražljaj. To se zgodi, ko na primer jemo ali pijemo, ampak celo takrat se tega običajno niti ne zavedamo. Povsem drugače je na primer z našimi prsti. Ti so podobno oživčeni, vendar pa dobivamo veliko več senzornih informacij, ko tipkamo na računalnik, telefon, kaj prijemamo … Zato se že najmanjša stvar med našimi zobmi zdi tako velika. Naš sistem jo zazna kot nekaj popolnoma nenavadnega.
478 epizod
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Zobje so 'lakmus papir' za bolečino, lahko zaznavajo le "nič" ali pa "bolečino"
Mnoge oblije kurja polt že samo ob omembi zobozdravnika. In za mnoge je prva asociacija ob misli na zobozdravstveno ordinacijo – bolečina. V tokratni epizodi jutranjega odmerka nevroznanosti na Prvem smo raziskovali zakaj je zobobol »lakmus papir« bolečine, zakaj v ustih vse zaznavamo večje kot je v resnici, kako na vse skupaj vpliva strah in kaj imajo z vsem tem ostali dražljaji iz okolja, na primer zvok vrtalnika, pri tem nam je pomagal dr. Mike Bruegger iz Centra za dentalno medicino Univerze v Zuerichu.
Zobje so oživčeni z dvema, tremi živčnimi vlakni. Če to na primer primerjamo z našo kožo – z njo lahko zaznavamo veliko več- toplo, hladno, dotik, pa tudi seveda bolečino. To je zaradi oživčenosti. V koži je veliko živčnih vlaken, ki jo povezujejo z različnimi receptorji. Pri zobeh pa torej ni tako, zato lahko zaznavajo samo nič ali bolečino.
Če govorimo o zobeh in bolečini si lahko torej to predstavljamo kot nekakšno stikalo. Pri tem je 0 ne boli, 1 pa boli. Zaradi tega to ponuja zanimiv vpogled v svet nociceptorjev in bolečine.
Strah seveda vpliva na naše zaznavanje. Povezan pa je tudi z možganskimi omrežji, ki so aktivna, ko nas boli zob:
Aktivirajo se podobni predeli možganov kot takrat, ko nas bolijo drugi deli našega telesa. Pri tem pa nekateri deli omrežij izstopajo po svoji aktivnosti. V naših raziskavah smo ugotovili, da je pri zobni bolečini še posebno aktivirana naša amigdala.
Pri zobozdravniku se včasih zdi, da strah v kosti … oziroma bolečino v zobe naženejo tudi zvoki, že ko sedimo v čakalnici, pa vonj, in ostali različni dražljaji iz okolja.
To je res, predvsem pa drži takrat, ko se nečesa bojimo. Če nas je recimo zobozdravstvenega postopka zelo strah, vsi ti dražljaji zelo vplivajo na to, kako kaj občutimo in kako se vedemo. Če pa vam zobozdravnik zelo dobro pojasni, kaj bo počel, katere pripomočke bo uporabljal, kateri koraki bodo sledili … pa ti zunanji dražljaji nimajo takšnega vpliva. Pri zaznavanju so vaša čustva zelo pomembna.
To je zaradi tega, ker ponavadi znotraj ust ničesar ne čutimo, je pojasnil naš sogovornik.
Ne čutimo jezika, ne čutimo zob, so tam in delajo. Le redko se zgodi nek »senzorni input«, nek dražljaj. To se zgodi, ko na primer jemo ali pijemo, ampak celo takrat se tega običajno niti ne zavedamo. Povsem drugače je na primer z našimi prsti. Ti so podobno oživčeni, vendar pa dobivamo veliko več senzornih informacij, ko tipkamo na računalnik, telefon, kaj prijemamo … Zato se že najmanjša stvar med našimi zobmi zdi tako velika. Naš sistem jo zazna kot nekaj popolnoma nenavadnega.
V Ljubljani je minuli teden potekala mednarodna konferenca »Avtizem v prvih letih življenja«, na kateri je bila glavna govornica dr. Hanna Alonim iz Izraela, ena od vodilnih svetovnih strokovnjakinj za avtizem v najzgodnejšem obdobju življenja. Skupaj z njo bomo pogledali v nevrobiološko podstat tega spektra motenj, poizvedeli kaj ima z njo tehnologija in epigenetika ter tudi zakaj je tako pomembno, da se tveganje za avtizem odkrije čimprej v razvoju otroka. Pripravlja: Mojca Delač.
V tokratni epizodi znova plujemo v svet demence, a tokrat – malo drugače. Kje sem ostala? je predstava, pri kateri sta avtorici na odrske deske prelili izkušnje z zgodbama svojih babic. Po podatkih organizacije Alzehimer’s Diesease International predstavlja demenca enega od najpomembnejših globalnih zdravstvenih in socialnih problemov 21. stoletja. Diagnoza je še vedno prepogosto postavljena prepozno, tudi zaradi stigme, ki še vedno obstaja. O prepletanju umetnosti in znanosti ter o izkušnjah z življenjem in odnosi, v katere poseže demenca, v četrtek ob 7.35 na Prvem!
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti na poljuden način in s pomočjo domačih ter tujih strokovnjakov pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in seveda skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo. Možgane na dlani najdete tudi med podcasti in na twitterju @mozganinadlani.
V tokratni epizodi bomo odgovorili na vprašanje: Kaj se dogaja z našimi možgani, ko omedlimo? Sinkopa je prehodna, kratkotrajna izguba zavesti. Možgani so za svoje delovanje v vsakem trenutku odvisni od dotoka sveže krvi. Lahko pa se zgodi, da zaradi različnih razlogov pride do zmanjšanja te prekrvavitve. O mehanizmih sinkope, vzrokih in tudi o tem, kaj lahko storimo, če opazimo opozorilne znake, nam bo povedala prof. dr. Maja Bresjanac. V svet nevronov in omedlevice zavijamo v četrtek ob 7.35 na Prvem! Pripravlja: Mojca Delač.
Prof. dr. Monique Cherrier je nevropsihologinja in raziskovalka na Oddelku za psihiatrijo in vedenjske znanosti na Univerzi Washington v Seattlu. Posebej jo zanima povezava med hormoni, staranjem, rakom, bolečino in človeškim zaznavanjem. Mojca Delač jo je povabila pred radijski mikrofon in jo prosila, da nas za nekaj minut odpelje v svet androgenov, torej moških spolnih hormonov, in kognicije. In zgodba je kmalu dobila veliko širši kontekst.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti na poljuden način in s pomočjo domačih ter tujih strokovnjakov pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in seveda skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo. Možgane na dlani najdete tudi med podcasti in na twitterju @mozganinadlani.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti na poljuden način in s pomočjo domačih ter tujih strokovnjakov pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in seveda skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo. Možgane na dlani najdete tudi med podcasti in na twitterju @mozganinadlani.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Neveljaven email naslov