Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Zobje so 'lakmus papir' za bolečino, lahko zaznavajo le "nič" ali pa "bolečino"
Mnoge oblije kurja polt že samo ob omembi zobozdravnika. In za mnoge je prva asociacija ob misli na zobozdravstveno ordinacijo – bolečina. V tokratni epizodi jutranjega odmerka nevroznanosti na Prvem smo raziskovali zakaj je zobobol »lakmus papir« bolečine, zakaj v ustih vse zaznavamo večje kot je v resnici, kako na vse skupaj vpliva strah in kaj imajo z vsem tem ostali dražljaji iz okolja, na primer zvok vrtalnika, pri tem nam je pomagal dr. Mike Bruegger iz Centra za dentalno medicino Univerze v Zuerichu.
Zobje so oživčeni z dvema, tremi živčnimi vlakni. Če to na primer primerjamo z našo kožo – z njo lahko zaznavamo veliko več- toplo, hladno, dotik, pa tudi seveda bolečino. To je zaradi oživčenosti. V koži je veliko živčnih vlaken, ki jo povezujejo z različnimi receptorji. Pri zobeh pa torej ni tako, zato lahko zaznavajo samo nič ali bolečino.
Če govorimo o zobeh in bolečini si lahko torej to predstavljamo kot nekakšno stikalo. Pri tem je 0 ne boli, 1 pa boli. Zaradi tega to ponuja zanimiv vpogled v svet nociceptorjev in bolečine.
Strah seveda vpliva na naše zaznavanje. Povezan pa je tudi z možganskimi omrežji, ki so aktivna, ko nas boli zob:
Aktivirajo se podobni predeli možganov kot takrat, ko nas bolijo drugi deli našega telesa. Pri tem pa nekateri deli omrežij izstopajo po svoji aktivnosti. V naših raziskavah smo ugotovili, da je pri zobni bolečini še posebno aktivirana naša amigdala.
Pri zobozdravniku se včasih zdi, da strah v kosti … oziroma bolečino v zobe naženejo tudi zvoki, že ko sedimo v čakalnici, pa vonj, in ostali različni dražljaji iz okolja.
To je res, predvsem pa drži takrat, ko se nečesa bojimo. Če nas je recimo zobozdravstvenega postopka zelo strah, vsi ti dražljaji zelo vplivajo na to, kako kaj občutimo in kako se vedemo. Če pa vam zobozdravnik zelo dobro pojasni, kaj bo počel, katere pripomočke bo uporabljal, kateri koraki bodo sledili … pa ti zunanji dražljaji nimajo takšnega vpliva. Pri zaznavanju so vaša čustva zelo pomembna.
To je zaradi tega, ker ponavadi znotraj ust ničesar ne čutimo, je pojasnil naš sogovornik.
Ne čutimo jezika, ne čutimo zob, so tam in delajo. Le redko se zgodi nek »senzorni input«, nek dražljaj. To se zgodi, ko na primer jemo ali pijemo, ampak celo takrat se tega običajno niti ne zavedamo. Povsem drugače je na primer z našimi prsti. Ti so podobno oživčeni, vendar pa dobivamo veliko več senzornih informacij, ko tipkamo na računalnik, telefon, kaj prijemamo … Zato se že najmanjša stvar med našimi zobmi zdi tako velika. Naš sistem jo zazna kot nekaj popolnoma nenavadnega.
478 epizod
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Zobje so 'lakmus papir' za bolečino, lahko zaznavajo le "nič" ali pa "bolečino"
Mnoge oblije kurja polt že samo ob omembi zobozdravnika. In za mnoge je prva asociacija ob misli na zobozdravstveno ordinacijo – bolečina. V tokratni epizodi jutranjega odmerka nevroznanosti na Prvem smo raziskovali zakaj je zobobol »lakmus papir« bolečine, zakaj v ustih vse zaznavamo večje kot je v resnici, kako na vse skupaj vpliva strah in kaj imajo z vsem tem ostali dražljaji iz okolja, na primer zvok vrtalnika, pri tem nam je pomagal dr. Mike Bruegger iz Centra za dentalno medicino Univerze v Zuerichu.
Zobje so oživčeni z dvema, tremi živčnimi vlakni. Če to na primer primerjamo z našo kožo – z njo lahko zaznavamo veliko več- toplo, hladno, dotik, pa tudi seveda bolečino. To je zaradi oživčenosti. V koži je veliko živčnih vlaken, ki jo povezujejo z različnimi receptorji. Pri zobeh pa torej ni tako, zato lahko zaznavajo samo nič ali bolečino.
Če govorimo o zobeh in bolečini si lahko torej to predstavljamo kot nekakšno stikalo. Pri tem je 0 ne boli, 1 pa boli. Zaradi tega to ponuja zanimiv vpogled v svet nociceptorjev in bolečine.
Strah seveda vpliva na naše zaznavanje. Povezan pa je tudi z možganskimi omrežji, ki so aktivna, ko nas boli zob:
Aktivirajo se podobni predeli možganov kot takrat, ko nas bolijo drugi deli našega telesa. Pri tem pa nekateri deli omrežij izstopajo po svoji aktivnosti. V naših raziskavah smo ugotovili, da je pri zobni bolečini še posebno aktivirana naša amigdala.
Pri zobozdravniku se včasih zdi, da strah v kosti … oziroma bolečino v zobe naženejo tudi zvoki, že ko sedimo v čakalnici, pa vonj, in ostali različni dražljaji iz okolja.
To je res, predvsem pa drži takrat, ko se nečesa bojimo. Če nas je recimo zobozdravstvenega postopka zelo strah, vsi ti dražljaji zelo vplivajo na to, kako kaj občutimo in kako se vedemo. Če pa vam zobozdravnik zelo dobro pojasni, kaj bo počel, katere pripomočke bo uporabljal, kateri koraki bodo sledili … pa ti zunanji dražljaji nimajo takšnega vpliva. Pri zaznavanju so vaša čustva zelo pomembna.
To je zaradi tega, ker ponavadi znotraj ust ničesar ne čutimo, je pojasnil naš sogovornik.
Ne čutimo jezika, ne čutimo zob, so tam in delajo. Le redko se zgodi nek »senzorni input«, nek dražljaj. To se zgodi, ko na primer jemo ali pijemo, ampak celo takrat se tega običajno niti ne zavedamo. Povsem drugače je na primer z našimi prsti. Ti so podobno oživčeni, vendar pa dobivamo veliko več senzornih informacij, ko tipkamo na računalnik, telefon, kaj prijemamo … Zato se že najmanjša stvar med našimi zobmi zdi tako velika. Naš sistem jo zazna kot nekaj popolnoma nenavadnega.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Vsem se kdaj zgodi, da pridemo v nek prostor, pa smo pozabili, po kaj smo prišli. Da odpremo omaro, pa nimamo pojma, kaj iščemo, da pozabimo ime sogovornika, ki ga sicer dobro poznamo, da imamo besedo na koncu jezika, pa se je ne spomnimo. Kdaj pa to postane težava, ker se pojavlja prepogosto in nas začne skrbeti, da je z našimi možgani nekaj narobe? O tem smo se pogovarjali z nevrologom dr. Jeremyjem Isaacsom.
Kaj visoke temperature pomenijo za naše možgane in kako skrbijo za ohlajanje
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Strah pred padcem v globino je eden najbolj ukoreninjenih v ljudeh in del našega preživetvenega nagona. Če se lotimo adrenalinskih podvigov kot je npr. bungee jumping, se zato v naših možganih odvija pravi boj. En del možganov nam pravi, da gre za nevarno situacijo in da bi bilo najbolje pobegniti. Drug del pa nas mami k skoku z obljubo o zabavnosti tega početja. Kaj vzbudi ene in kaj druge občutke boste izvedeli v četrtkovi oddaji Možgani na dlani. V možgane tistih, ki se odločijo za bungee jumping bomo pogledali ob 7:35 na Prvem.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
O tem refleksu kroži mnogo mitov, pa tudi zanimivih teorij. Koliko o zehanju že ve nevroznanost, je res nalezljivo in ali obstajajo tudi posamezniki, ki nikoli ne zehajo? Prof. dr. Simon Thompson nas je tokrat odpeljal v svet nevronov.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Si tudi vi ne predstavljate jutranje rutine brez skodelice kave? Kot nam je povedala prof. dr. Mojca Kržan, predstojnica Inštituta za farmakologijo in eksperimentalno toksikologijo ljubljanske medicinske fakultete
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Plavanje skupaj s tropskimi ribicami, odkrivanje prostranih puščavskih planjav, vzpon na "vrh sveta" - takšne podobe si radi naslikamo v mislih, ko se pripravljamo na potovanje v oddaljene kraje. A kaj, ko nam zna prve dni na počitniški destinaciji skaliti t. i. jet lag oziroma bolezen časovnih pasov, zaradi katere slabo spimo, smo čez dan utrujeni in imamo na primer prebavne težave. Pojav jet laga bomo raziskali v četrtkovi jutranji oddaji Možgani na dlani. Ne preslišite ob 7:35 na Prvem!
Da so naše živčne celice majhna kompleksna elektrarna - stalno namreč proizvajajo električno aktivnost - smo v oddaji Možgani na dlani že povedali. Tokrat pa zavijamo v malce drugačno smer - ugotavljali bomo, kaj se v možganih dogaja, ko se srečata njihovo električno valovanje in elektrika zunanjega vira, kot sta recimo strela ali električni paralizator. Z nami bo prof. dr. Zvezdan Pirtošek, spec. nevrolog na Kliničnem oddelku za bolezni živčevja na ljubljanski Nevrološki kliniki. Ne preslišite, na Prvem ob 7:35!
Neveljaven email naslov