Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva
Korejski polotok je prizorišče trenja že več kot pol stoletja. Premirje po korejski vojni je bilo podpisano, mirovni sporazum pa nikoli. Skoraj vsak teden tako spremljamo novice o konfliktih in napetostih. Z državama na obeh straneh 38. vzporednika sodeluje Združenje slovensko-korejskega prijateljstva, ki je v Seul in Pjongjang nedavno poslalo sadiko mariborske stare trte iz katere nameravajo prihodnje leto na demilitariziranem območju med obema državama izdelati vino. Severno in Južno Korejo je večkrat obiskal Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva.
foto: Osebni arhiv
Tujci, ki obiščejo Severno Korejo, seveda nimajo dostopa do vseh delov države. Običajno jih spremljata voznik in prevajalec, saj le redki Severnokorejci govorijo angleško. Jurišič pravi, da pa se je mogoče prosto sprehajati po mestih: “Nihče ti izrecno ne pove, da ne smeš hoditi po mestu, ampak svetujejo, da imaš s seboj vsaj prevajalca.”
Spremstvo je tisto, ki obiskovalce seznani z lokalnimi običaji. Sogovornik poudarja, da je azijska kultura drugačna od naše. Navaja primer vodnika, ki je moral študentki, ki je bila v skupini obiskovalcev, pokazati, kje je stranišče. Prihodnji dan je s seboj pripeljal sodelavko, saj je bilo to, da je moral s prstom pokazati v smeri ženskega stranišča, zanj nekaj nenormalnega.
Žalitve voditeljev države niso tolerirane:
Na Severno Korejo je potrebno gledati z azijskega stališča. Če pogledamo na Tajsko, tam lahko za razžalitev kralja dobiš doživljenjski zapor. Eden od turistov bo v tajskem zaporu ostal do konca življenja, ker so ga zalotili, kako je pijan kralju narisal brke. S tem ne opravičujem sistema. Moram pa dodati, da sta obe Koreji izjemno varni državi. Tam je manj možnosti, da se ti zgodi kaj slabega kot v večini evropskih držav.”
Ena bolj razvpitih stvari, povezanih s Severno Korejo, poleg jedrskega programa so delovna taborišča. Igor Jurišič pravi, da jih ni videl, da pa je severnokorejske spremljevalce povprašal o njih:
Kot so nam razložili, si v Severni Koreji, ko storiš prekršek, obsojen na določeno število ur, dni, mesecev, let prisilnega dela. To verjetno lahko poimenujemo tako z besedama delovno taborišče kot družbeno koristno delo.
Lotte tower - najvišja stavba v Seulu
foto: Mark Deibert
Gre za izjemno čisti državi, kjer so ponosni na svojo zgodovino in tradicijo. Se pa trudijo ustvarjati tudi novo zgodovino, velikokrat z gradnjo in početjem, ki mu je mogoče nadeti predpono – naj. “V Seulu deluje najvišje dvigalo v enem kosu, prej so imeli najhitrejše dvigalo na svetu. V Pjongjangu pa imajo največji stadion na svetu; najvišji kamniti stolp na svetu, v Guinnessovi knjigi rekordov so zapisani z največjo akrobatsko predstavo.
Najvišjo goro Mt. Paektu, ki leži na korejskem polotoku (na ozemlju Severne Koreje), občudujejo obojni. Oboji si lastijo tudi nacionalno ljudsko pesem Arirang.
Če bo vse po sreči, bo prihodnje leto iz zasajenih sadik mariborske trte, na demilitariziranem območju nastalo skupno korejsko vino. Gre za območje, ki ga je Igor Jurišič že obiskal. “Poteka po 38. vzporedniku, sega v dva kilometra v notranjost vsake od držav. Tam veljajo posebna pravila; ni dolgocevnega orožja, artilerije, tankov, topov, vojaki so neoboroženi, le poveljniki imajo pri sebi pištolo. Ta pas onemogoča neposreden konflikt med obema Korejama.”
Na sredini območja je objekt oziroma bolje rečeno baraka, kjer sta se do nedavnega dobivali vodstvi obeh držav. Barako nadzirata bobe državi, kar pomeni, da lahko vstopiš s severnokorejske strani, izstopiš na južnokorejski, se sprehodiš po njenem ozemlju in nato nazaj v S. Korejo. “To je edina neposredna meja med obema državama,” pravi sogovornik.
Je pa zanimivo tudi širše območje okoli meje:
V mestu Kaesong, ki ni daleč od meje, je veliko kompleksov, ki so v lasti Južne Koreje. Kljub vsem napetostim, južnokorejska podjetja delajo nemoteno. V nobenem od kritičnih trenutkov se ta ekonomska cona ni zaprla.
“Korejci na obeh straneh si želijo združitve, a do bo do nje težko prišlo, saj se ne bi uspeli dogovoriti pod čigavim vodstvom bi država šla naprej,” še pravi Jurišič.
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva
Korejski polotok je prizorišče trenja že več kot pol stoletja. Premirje po korejski vojni je bilo podpisano, mirovni sporazum pa nikoli. Skoraj vsak teden tako spremljamo novice o konfliktih in napetostih. Z državama na obeh straneh 38. vzporednika sodeluje Združenje slovensko-korejskega prijateljstva, ki je v Seul in Pjongjang nedavno poslalo sadiko mariborske stare trte iz katere nameravajo prihodnje leto na demilitariziranem območju med obema državama izdelati vino. Severno in Južno Korejo je večkrat obiskal Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva.
foto: Osebni arhiv
Tujci, ki obiščejo Severno Korejo, seveda nimajo dostopa do vseh delov države. Običajno jih spremljata voznik in prevajalec, saj le redki Severnokorejci govorijo angleško. Jurišič pravi, da pa se je mogoče prosto sprehajati po mestih: “Nihče ti izrecno ne pove, da ne smeš hoditi po mestu, ampak svetujejo, da imaš s seboj vsaj prevajalca.”
Spremstvo je tisto, ki obiskovalce seznani z lokalnimi običaji. Sogovornik poudarja, da je azijska kultura drugačna od naše. Navaja primer vodnika, ki je moral študentki, ki je bila v skupini obiskovalcev, pokazati, kje je stranišče. Prihodnji dan je s seboj pripeljal sodelavko, saj je bilo to, da je moral s prstom pokazati v smeri ženskega stranišča, zanj nekaj nenormalnega.
Žalitve voditeljev države niso tolerirane:
Na Severno Korejo je potrebno gledati z azijskega stališča. Če pogledamo na Tajsko, tam lahko za razžalitev kralja dobiš doživljenjski zapor. Eden od turistov bo v tajskem zaporu ostal do konca življenja, ker so ga zalotili, kako je pijan kralju narisal brke. S tem ne opravičujem sistema. Moram pa dodati, da sta obe Koreji izjemno varni državi. Tam je manj možnosti, da se ti zgodi kaj slabega kot v večini evropskih držav.”
Ena bolj razvpitih stvari, povezanih s Severno Korejo, poleg jedrskega programa so delovna taborišča. Igor Jurišič pravi, da jih ni videl, da pa je severnokorejske spremljevalce povprašal o njih:
Kot so nam razložili, si v Severni Koreji, ko storiš prekršek, obsojen na določeno število ur, dni, mesecev, let prisilnega dela. To verjetno lahko poimenujemo tako z besedama delovno taborišče kot družbeno koristno delo.
Lotte tower - najvišja stavba v Seulu
foto: Mark Deibert
Gre za izjemno čisti državi, kjer so ponosni na svojo zgodovino in tradicijo. Se pa trudijo ustvarjati tudi novo zgodovino, velikokrat z gradnjo in početjem, ki mu je mogoče nadeti predpono – naj. “V Seulu deluje najvišje dvigalo v enem kosu, prej so imeli najhitrejše dvigalo na svetu. V Pjongjangu pa imajo največji stadion na svetu; najvišji kamniti stolp na svetu, v Guinnessovi knjigi rekordov so zapisani z največjo akrobatsko predstavo.
Najvišjo goro Mt. Paektu, ki leži na korejskem polotoku (na ozemlju Severne Koreje), občudujejo obojni. Oboji si lastijo tudi nacionalno ljudsko pesem Arirang.
Če bo vse po sreči, bo prihodnje leto iz zasajenih sadik mariborske trte, na demilitariziranem območju nastalo skupno korejsko vino. Gre za območje, ki ga je Igor Jurišič že obiskal. “Poteka po 38. vzporedniku, sega v dva kilometra v notranjost vsake od držav. Tam veljajo posebna pravila; ni dolgocevnega orožja, artilerije, tankov, topov, vojaki so neoboroženi, le poveljniki imajo pri sebi pištolo. Ta pas onemogoča neposreden konflikt med obema Korejama.”
Na sredini območja je objekt oziroma bolje rečeno baraka, kjer sta se do nedavnega dobivali vodstvi obeh držav. Barako nadzirata bobe državi, kar pomeni, da lahko vstopiš s severnokorejske strani, izstopiš na južnokorejski, se sprehodiš po njenem ozemlju in nato nazaj v S. Korejo. “To je edina neposredna meja med obema državama,” pravi sogovornik.
Je pa zanimivo tudi širše območje okoli meje:
V mestu Kaesong, ki ni daleč od meje, je veliko kompleksov, ki so v lasti Južne Koreje. Kljub vsem napetostim, južnokorejska podjetja delajo nemoteno. V nobenem od kritičnih trenutkov se ta ekonomska cona ni zaprla.
“Korejci na obeh straneh si želijo združitve, a do bo do nje težko prišlo, saj se ne bi uspeli dogovoriti pod čigavim vodstvom bi država šla naprej,” še pravi Jurišič.
David Kovšca in Boštjan Béltram sta imeni, ki ju le malokdo poveže v znano zgodbo. Če dodamo njuna vzdevka, Buda in Berto, je že nekoliko bolj jasno, ko dodamo Elvis Jackson, je jasno vse. Ajdovska ska-punk-rock zasedba je pred kratkim izdala peti album z naslovom Radio Unfriendly. V nočnem pogovoru, povabil ju je Sandi Škvarč, bosta Buda in Berto dokazovala, da je takšen samo naslov albuma.
Zveste ponočnjake voditeljica Mojca Blažej Cirje vabi, da jo pokličete, in zagotavlja, da vam bo prvomajski nočni klepet polepšal praznike. Ko pa se boste zjutraj zbudili, le pot pod noge, da ujamete še kak nagelj.
Na obisk na nočni program, ki bo potekal iz mariborskega studia, k voditeljici Simoni Kopinšek, prihaja vsestransko delujoči Nejc Birsa, socialni delavec, novinar, glasbenik in človek, ki verjame v boljši danes in jutri. S svojim delom se med drugim bori za ljudi, ki so zaradi duševnih stik odrinjeni na rob družbe. Ob tem bo spregovoril tudi o svojih spominih na otroštvo in prižiganje prvomajskih kresov. Bodite z nami ... po polnoči iz srede na četrtek.
V prvi uri nočnega programa smo spoznavali pojem »jezikovna forenzika«. Doc. dr. Ana Zwitter Vitez je razložila, kako strokovnjaki odkrivajo avtorstvo anonimnih pisem in katere so značilnosti pisanja, ki jih avtor sploh ne more zavestno nadzorovati. To metodo uporabljajo tudi velike koorporacije, ko želijo preučiti lastnosti kandidatov, ki se prijavijo na razpisano delovno mesto, včasih je jezikovna forenzika uporabna tudi za policijo.
Medtem ko v mestnih središčih kot gobe po dežju nastajajo urejeni urbani prostori in na obrobju mest rastejo visoke poslovne stavbe, se v urbanističnih načrtih tu in tam pojavi siva pega v obliki propadajoče hiše. Stene starih, zapuščenih, osamljenih in žalostnih stavb šepetajo številne zgodbe, ki pa jim znajo prisluhniti le redki. Mednje sodi svobodna umetnica in fotografinja Viktorija Rozman Bitenc, ki s svojimi fotografijami odkriva pozabljeni svet, ki se skriva za zaraslim vrtom, propadajočimi lesenimi vrati ali razbitim okenskim steklom. Razkrila nam ga bo v Nočnem obisku, kmalu po polnoči. Z njo se bo pogovarjala Darja Pograjc.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Pliskovljani se za metlarje okličejo vsaj enkrat letno, ko odprejo svoje borjače. Odprti borjači je namreč naslov tradicionalne prireditve, ki na ta del Krasa pritegne številne izletnike in turiste. S prireditvijo, ki ima pretežno etnološki značaj, želijo obuditi spomine na nekdanje življenje Kraševcev in spomniti na bogato naravno, kulturno in tehnično dediščino tukajšnje pokrajine. Lauro Lozej iz Mladinskega hotela, Bredo Durcik, predsednico Razvojnega društva Pliska, kamnoseka Jerneja Bortolata in domača glasbenika Ivana in Tilna Bortolata bo gostila voditeljica Barbara Čepirlo.
Profesorica matematike in pedagogike, avtorica knjige Življenje brez glutena, bolnica s celiakijo in KVČB, ki pravi, da celiakija ni dieta, temveč način življenja.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
"Pravljice, pa naj bodo žalostne, poučne, zabavne ali strašljive, so neizčrpen vrelec življenjskih modrosti in resnic," pravi nocojšnji nočni gost Stane Ivanov. Njegova pravljična zgodba se je začela pred osmimi leti. Svojo prvo pravljico je predstavil otrokom, jo obogatil s petjem in pospremil s tremi inštrumenti - ksilofonom, trianglom in tamburinom. Mladi poslušalci so glasbena pripovedovanja spremljali z navdušenjem, to pa mu je dalo dodaten zagon in motivacijo. Iz ene pravljice jih je nastalo mnogo več, dodal jim je še uganke in pesmice ter razširil število malih inštrumentov. O svoji ljubezni do pravljic, glasbe in igranja se bo s Stanetom Ivanovom pogovarjala Tadeja Bizilj.
Filmska in televizijska režiserka Varja Močnik je urednica programa v Slovenski kinoteki in programska vodja mednarodnega filmskega festivala Kino Otok v Izoli. Filmska umetnost je njen poklic in njena ljubezen. V ponedeljkov nočni program bo prišla naravnost s festivala filmov groze, z zaključne projekcije filma Kaj počnemo v mraku. Vampirskim temam se seveda ne bo mogoče izogniti. A brez skrbi, ne bo kurje polti! Obeta se mirna, malce nostalgična filmska noč, prepojena z magijo filmskega platna, polna kinotečnih skrivnosti in otoških novosti. Filmske kolute bo z Varjo Močnik odvijala Nada Vodušek.
Z bo nami delila svoj pogled na svet, pogled skozi objektiv na različne kulture, ki jih spoznava na potovanjih po vsem svetu. Najraje raziskuje vzhodne dežele in ima kot ženska dostop tudi do v islamu zakritih svetov. Kaj je odkrila in razkrila s fotografijami, kakšne podobe še nosi s sabo? Prisluhnite pogovoru!
Letošnji istrski maraton sta zaznamovali množica udeležencev od vsepovsod dobra organizacija in delo prostovoljcev. Med njimi je bila tudi Ana Radivo, ki se je prvi dan preizkusila kot prostovoljka, drugi dan pa kot tekačica na malem maratonu, na katerem je z odliko premagala 21-kilometrsko progo. Na klepet jo je povabil Iztok Novak Easy, ki bo to noč poskrbel, da vam bo prijetno tudi ob njegovi glasbi.
Pripadniki Državne enote Civilne zaščite za varstvo pred neeksplodiranimi ubojnimi sredstvi so imeli lani kar 485 intervencij, v katerih so odstranili skoraj 8700 kosov različnih nevarnih predmetov, od topovskih granat, min, ročnih bomb do streliva. To v povprečju pomeni, da so imeli kar 1,3 intervencije na dan. Ta neeksplodirana ubojna sredstva večinoma izvirajo iz I. in II. svetovne vojne. Zato smo na Nočni obisk povabili poveljnika državne enote za varstvo pred neeksplodiranimi ubojnimi sredstvi Darkoa Zonjiča. Ki je na začetku pogovora pojasnil, kaj neeksplodirana ubojna sredstva sploh so.
Pred štirimi leti so krajani z območja osrednjih Slovenskih goric ustanovili zadrugo Dobrina, saj so želeli narediti več za povečanje samooskrbe in na ta način povezati manjše, tradicionalne kmetije. Danes je v zadrugo vključenih že 59 članov, njena predsednica Milojka Fekonja, doktorica kmetijskih in biosistemskih znanosti, bo naša gostja nekaj po polnoči. predstavila nam bo uspehe pri ozaveščanju ljudi o lokalni preskrbi in skrbi za zdravo, ekološko pridelano hrano. Z Milojko Fekonja se bo pogovarjala Darinka Čobec.
»Zaradi diamantov so še danes po svetu vojne – ne vedno krvave, ampak tudi ekonomske in izkoriščevalske,« pravi doktor geoloških znanosti Miha Jeršek. V službi se ukvarja z redkimi in dragimi kamni, v prostem času pa goji sivko. Po polnoči nas bo popeljal v svet draguljev in nič manj dragocenih kabošonov in meteoritov. Skupaj bomo zrli v nočno nebo, šteli utrinke in šli po poti sodobnih alkimistov, ki še vedno iščejo postopek, ki bi navadno kovino spremenil v zlato. Dr. Miha Jerška je na Nočni obisk povabil Iztok Konc.
Na nočni obisk prihaja "Punca iz tvoje ulice", slovenska pevka in avtorica glasbe, ki se je prvič slovenski javnosti predstavila v Bitki talentov. Pred dnevi je izšel njen glasbeni prvenec, ki ga je ustvarjala zadnjih pet let. Glasba, ki jo spremlja že vse življenje, hkrati razkriva tudi veliko resnic o njej sami. Poleg tega, da ob ustvarjanju neizmerno uživa, zadnje čase tudi veliko riše. Vsaki skladbi je narisala likovno upodobitev, nekatere od teh slik pa je umestila tudi v dizajn albuma. O glasbenem ustvarjanju, se bo z Anjo Baš pogovarjal Marko Rozman.
Današnja moda se neprestano spreminja in posledično usmerja ljudi v konstantno potrošnjo oblačil. Kot alternativa hitri modi, neodgovorni potrošnji in neosebnemu odnosu do oblačil se je izoblikoval projekt shirting. Kontinuiran modni projekt, ki je prejel nagrado za spremljevalni program BIO50 : ZDAJ , temelji na kritičnem razmišljanju o modi in modni industriji ter o posledicah, ki jih ima na družbo in okolje. Spodbuja drugačen pogled na modo in oblačenje. Produktno izhodišče projekta je srajca, ki potuje od uporabnika do uporabnika. Vsaka srajca predstavlja interakcijo med oblikovalcem in vsakim naslednjim nosilcem, skozi te interakcije pa se vzpostavljajo povezave ter ozaveščanje širše skupnosti. Več o projektu Shirting bodo povedali gostje nedeljskega Nočnega obiska voditeljice Tine Lamovšek: Lucija Jankovec, Elena Fajt in Dejan Krajnik.
Fotografinja Anja Čop, ki po svetu potuje s starim, predelanim tovornjakom – potujočo delavnico, kot mu sama pravi, pogosto sodeluje s slovensko izdajo National Geographica, v Trstu pa že nekaj časa vodi fotogalerijo The Art Photo Gallery. Z Anjo Čop se pogovarja Breda Biščak.
V noči na petek se bo na Nočnem obisku ustavil Jure Lesar, pevec piranske zasedbe Eskobars, ki je lani izdala drugi album z naslovom Ni dovolj. Lea Ogrin se bo Juretom Lesarjem pogovarjala o slovenski turneji na kateri so ravno v tem času, o slovenski klubski sceni, predstavili vam bomo skladbe iz albuma Ni dovolj in govorili o sodelovanju z mnogimi priznanimi glasbeniki, ki so gostovali pri ustvarjanju albuma. Prisluhnite nam malo po polnoči.
Neveljaven email naslov