Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V oddaji Slovencem po svetu smo se danes najprej ustavili v Braziliji, natančneje v Riu De Janeiru, kjer smo s Suzano Pendič govorili o olimpijskem vzdušju ter o možnostih, ki jih za kariero ta velika država ponuja. Obiskali smo Slovence v Federaciji Bosne in Hercegovine – Slovensko skupnost v Kaknju ter Slovensko skupnost v Tuzli, ki je organiziralo likovno kolonijo. Ob koncu oddaje ste lahko prisluhnili pogovoru z Valerijo Sever, umetnico, ki jo je leta 1969 pot zaradi ljubezni zanesla v Švico. Tam je doživela veliko, predvsem jo je zaznamovala uresničena želja po rojstvu doma, kar takrat pri nas še ni bilo mogoče.
Suzana Pendič je v svojem življenju počela marsikaj – organizirala prireditve in družabne dogodke, celo sprehajala pse. Ukvarjala se je s pretežno nadstandardnimi storitvami, nato pa je prišla recesija in povpraševanja je bilo vedno manj. Potem pa se je zgodilo – dobila je ponudbo za delo v Braziliji in odšla v Južno Ameriko. Ne da bi poznala vsaj eno besedo portugalskega jezika
Slovence, ki živijo v Kaknju v Bosni in Hercegovini druži predvsem želja po ohranjanju slovenske kulture, prizadevajo pa si tudi za ohranjanje čim tesnejših stikov z matično domovino kot tudi z drugimi slovenskimi društvi v Bosni. Združujejo se v slovenskem društvu, ki je bilo ustanovljeno pred skoraj četrt stoletja. Nekaj več je o dejavnosti Slovencev v Kaknju v pogovoru z Lili Brunec povedala predstavnica tamkajšnje Slovenske skupnosti Davorka Drenčič Špringer.
Slovenska skupnost v Tuzli šteje več kot 1400 članov, še posebej so dejavni na kulturnem področju, v ospredju je delovanje pevskega zbora in likovne sekcije. In prav likovno področje je tisto, ki združuje ljubitelje likovnega ustvarjanja tako v Tuzli kot tudi širše na območju Bosne in Hercegovine. Tako so se odločili , da letos že tretjič pripravijo Likovno kolonijo -Slovenci v Tuzli 2016, ki se bo začela v ponedeljek. Nekaj več je o letošnji likovni koloniji in tudi o dejavnosti slovenske skupnosti v Tuzli v pogovoru z Lili Brunec povedala predsednica tamkajšnje slovenske skupnosti Dragica Tesič.
Valerija Sever je umetnica, ki jo je leta 1969 pot zaradi ljubezni zanesla v Švico. Tam je doživela veliko, predvsem jo je zaznamovala uresničena želja po rojstvu doma, kar takrat pri nas še ni bilo mogoče. Pravi, da jo izkušnja tujine bogati ter da je strah, da bi v tujini izgubili lastno identiteto, povsem odveč.
Še kratki novici:
Vokalna skupina Plamen iz Toronta je prvič zapela, ko je Kanada priznala Slovenijo kot samostojno državo. V tem mesecu ob svoji 25 obletnici ter 25 obletnici Slovenije prirejajo koncerte – 24. avgusta ob 19:30 v Brežicah, 25. avgusta ob 19:30 na Ptuju in 26. avgusta ob 20:30 v cerkvi svetega Jakoba v Ljubljani.
Danes ob 20. uri so v prostorih Kible v Mariboru odprli razstavo ‘Brez doma’. Pri razstavi sodelujejo Maša Gala, Stojan Grauf, Lado Jakša, Robert Jurak, Milan Ketiš, Eva Petrič, Ana Pečar, Gregor Pratneker, Lucija Stramec, ter Jože in Maja Šivec. Po besedah slednje razstava EKO ART Maribor s sodelovanjem priznanih umetnikov opozarja ter povezuje umetnost in ekologijo – ne le množice ljudi, ki jih je z njihovih domov pregnala vojna ali pa revščina, ampak še večje množice organizmov, ki jih z njihovih bivališč preganjamo mi ali pa globalno segrevanje. Posvečena je migracijam naših sobitij, ki tiho in vztrajno potekajo, ne da bi jih opazili. Razstava bo na ogled do 10. septembra 2016.
879 epizod
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo z okoli 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti iz konca 19. in začetka 20. stoletja, tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih oz. ideoloških razlogov in zadnje čase bolj in bolj ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik o življenju in delu Slovencev po svetu.
V oddaji Slovencem po svetu smo se danes najprej ustavili v Braziliji, natančneje v Riu De Janeiru, kjer smo s Suzano Pendič govorili o olimpijskem vzdušju ter o možnostih, ki jih za kariero ta velika država ponuja. Obiskali smo Slovence v Federaciji Bosne in Hercegovine – Slovensko skupnost v Kaknju ter Slovensko skupnost v Tuzli, ki je organiziralo likovno kolonijo. Ob koncu oddaje ste lahko prisluhnili pogovoru z Valerijo Sever, umetnico, ki jo je leta 1969 pot zaradi ljubezni zanesla v Švico. Tam je doživela veliko, predvsem jo je zaznamovala uresničena želja po rojstvu doma, kar takrat pri nas še ni bilo mogoče.
Suzana Pendič je v svojem življenju počela marsikaj – organizirala prireditve in družabne dogodke, celo sprehajala pse. Ukvarjala se je s pretežno nadstandardnimi storitvami, nato pa je prišla recesija in povpraševanja je bilo vedno manj. Potem pa se je zgodilo – dobila je ponudbo za delo v Braziliji in odšla v Južno Ameriko. Ne da bi poznala vsaj eno besedo portugalskega jezika
Slovence, ki živijo v Kaknju v Bosni in Hercegovini druži predvsem želja po ohranjanju slovenske kulture, prizadevajo pa si tudi za ohranjanje čim tesnejših stikov z matično domovino kot tudi z drugimi slovenskimi društvi v Bosni. Združujejo se v slovenskem društvu, ki je bilo ustanovljeno pred skoraj četrt stoletja. Nekaj več je o dejavnosti Slovencev v Kaknju v pogovoru z Lili Brunec povedala predstavnica tamkajšnje Slovenske skupnosti Davorka Drenčič Špringer.
Slovenska skupnost v Tuzli šteje več kot 1400 članov, še posebej so dejavni na kulturnem področju, v ospredju je delovanje pevskega zbora in likovne sekcije. In prav likovno področje je tisto, ki združuje ljubitelje likovnega ustvarjanja tako v Tuzli kot tudi širše na območju Bosne in Hercegovine. Tako so se odločili , da letos že tretjič pripravijo Likovno kolonijo -Slovenci v Tuzli 2016, ki se bo začela v ponedeljek. Nekaj več je o letošnji likovni koloniji in tudi o dejavnosti slovenske skupnosti v Tuzli v pogovoru z Lili Brunec povedala predsednica tamkajšnje slovenske skupnosti Dragica Tesič.
Valerija Sever je umetnica, ki jo je leta 1969 pot zaradi ljubezni zanesla v Švico. Tam je doživela veliko, predvsem jo je zaznamovala uresničena želja po rojstvu doma, kar takrat pri nas še ni bilo mogoče. Pravi, da jo izkušnja tujine bogati ter da je strah, da bi v tujini izgubili lastno identiteto, povsem odveč.
Še kratki novici:
Vokalna skupina Plamen iz Toronta je prvič zapela, ko je Kanada priznala Slovenijo kot samostojno državo. V tem mesecu ob svoji 25 obletnici ter 25 obletnici Slovenije prirejajo koncerte – 24. avgusta ob 19:30 v Brežicah, 25. avgusta ob 19:30 na Ptuju in 26. avgusta ob 20:30 v cerkvi svetega Jakoba v Ljubljani.
Danes ob 20. uri so v prostorih Kible v Mariboru odprli razstavo ‘Brez doma’. Pri razstavi sodelujejo Maša Gala, Stojan Grauf, Lado Jakša, Robert Jurak, Milan Ketiš, Eva Petrič, Ana Pečar, Gregor Pratneker, Lucija Stramec, ter Jože in Maja Šivec. Po besedah slednje razstava EKO ART Maribor s sodelovanjem priznanih umetnikov opozarja ter povezuje umetnost in ekologijo – ne le množice ljudi, ki jih je z njihovih domov pregnala vojna ali pa revščina, ampak še večje množice organizmov, ki jih z njihovih bivališč preganjamo mi ali pa globalno segrevanje. Posvečena je migracijam naših sobitij, ki tiho in vztrajno potekajo, ne da bi jih opazili. Razstava bo na ogled do 10. septembra 2016.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Tokratno oddajo Slovencem po svetu smo začeli v Argentini, kjer je Rok Fink povzel dogajanje zadnjih dni v Buenos Airesu. Pogovarjali smo se s Kristi Hodak, predsednico Društva V tujini izobraženih Slovencev in Timom Gilboto, ki se je po maturi odločil za študij farmacije v Veliki Britaniji.
V oddaji tokrat osrednji del namenjamo glasbi. Podali se bomo v Ameriko in se z zgodovinarjem in raziskovalcem slovenske kulture v Clevelandu Joejem Valenčičem sprehodili skozi zgodovino slovensko ameriške glasbene ustvarjalnosti s poudarkom na fenomenu slovensko ameriške polke, ki je zaznamovala tudi življenje slovenske izseljenske skupnosti v Združenih državah. Pogledali bomo tudi, kako je s to glasbo danes in kakšen vpliv ima na mlade potomce slovenskih izseljencev v ZDA. V oddaji pa boste lahko prisluhnili tudi zgodbi Reneja Polanca, ki ga je življenjska pot popeljala na Malto.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Trije sogovorniki oddaje Slovencem po svetu prihajajo iz z epidemijo zelo obremenjenih območij, a ob spoštovanju preventivnih prepovedi vztrajajo in si skušajo narediti vsakdan v karanteni prijeten. Kako jim to uspeva, boste izvedeli po 21. uri na Prvem z voditeljem oddaje Juretom K. Čoklom.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
V Sloveniji zaenkrat tako imenovanega koronavirusa še nimamo, najbrž pa je le še vprašanje časa, kdaj bomo prvi primer zabeležili tudi pri nas. Kako zelo je strah pred obolenjem prisoten po vsem svetu, bo na svoj način prikazala tudi nocojšnja oddaja. Slišali boste, kakšno je življenje v času epidemije na Kitajskem in v Italiji, obiskali pa smo tudi svetovno prvakinjo v spartatlonu v Združenih državah Amerike.
Slovenci imamo radi svoje vrtičke – tako v prenesenem kot v dobesednem pomenu besede. To potrjujeta tudi sogovornika v tokratni oddaji – prvi na Novi Zelandiji, drugi na Nizozemskem. O vrtovih vseh vrst bosta povedala zanimivi zgodbi.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
V oddaji Slovencem po svetu se bomo po 21. uri na Prvem z dvema sogovornicama in sogovornikom pogovarjali o pomenu Prešernove poezije za Slovence – v času računalnikov, pametnih telefonov in interneta, ki nas hkrati ločuje in povezuje.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Druga letošnja oddaja se bo dotaknila strahovitega požara v Avstraliji, ki ga doživljajo tudi Slovenke in Slovenci, ki živijo ‘tam spodaj’. Kakšno je stanje in kakšne bodo posledice, smo povprašali Špelo Adamič, ki živi v Sydneyju. Dr. Damjan Obal je vodja oblikovalskih raziskav pri svetovnem velikanu proizvodnje internetne opreme na Norveškem, ob obisku Slovenije ga je pred mikrofon povabila Mojca Delač. Tik pred novim letom je začel delovati nov spletni tečaj slovenskega jezika, ki ga v pogovoru z Lili Brunec predstavlja Tjaša Alič.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Neveljaven email naslov