Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Sloveniji, kjer je pod pragom revščine lani živelo 290 tisoč ljudi, narašča število revnih zaposlenih in prekarnih delavcev. Po nekaterih podatkih je atipičnih oblik dela v Sloveniji že več kot 40 %. Prekarci so delavci brez dopusta, bolniške, porodniške, so vedno na razpolago, po zmeraj nižjih cenah, so pa tudi bolj poslušljivi in prilagodljivi. Najdemo jih že v vseh gospodarskih panogah, tudi v javnem sektorju, v nevladnih organizacijah. Ne gre toliko za to, na katerem področju ali gospodarski panogi nekdo dela ali ustvarja, prav tako ne za to, kakšna je pravna oblika pogodbe o zaposlitvi (avtorska pogodba, podjemna pogodba, študentsko delo, samostojni podjetnik ipd.). Bolj pomembno je, da gre za tvegano obliko zaposlitve in negotovo. Dr. Vesna Leskošek, Fakulteta za socialno delo Univerze v Ljubljani.
V Sloveniji, kjer je pod pragom revščine lani živelo 290 tisoč ljudi, narašča število revnih zaposlenih in prekarnih delavcev. Po nekaterih podatkih je atipičnih oblik dela v Sloveniji že več kot 40 %. Prekarci so delavci brez dopusta, bolniške, porodniške, so vedno na razpolago, po zmeraj nižjih cenah, so pa tudi bolj poslušljivi in prilagodljivi. Najdemo jih že v vseh gospodarskih panogah, tudi v javnem sektorju, v nevladnih organizacijah. Ne gre toliko za to, na katerem področju ali gospodarski panogi nekdo dela ali ustvarja, prav tako ne za to, kakšna je pravna oblika pogodbe o zaposlitvi (avtorska pogodba, podjemna pogodba, študentsko delo, samostojni podjetnik ipd.). Bolj pomembno je, da gre za tvegano obliko zaposlitve in nestabilno življenje. Dr. Vesna Leskošek, Fakulteta za socialno delo Univerze v Ljubljani:
“Prekarne zaposlitve so tiste, ki pomenijo določeno tveganje in ki ne omogočajo stabilnosti naših življenjskih potekov. Se pravi, prekarni delavci so tisti, ki ne morejo načrtovati svoje prihodnosti, dobiti kredite v bankah, ki imajo tako obliko dela, ki jo lahko zelo hitro izgubijo, da so v vmesnem času odvisni od svojih staršev, prihrankov ali socialnih mrež. Gre torej za tiste oblike dela, ki pomenijo tveganja in ne omogočajo stabilnosti.”
Na ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti so naredili nekaj korakov v smeri “vsako delo nekaj šteje” in izenačevanja pravic (le nekaterih socialnih, nič pa na področju delavskih pravic in varnosti so mnenja nekateri). Včasih kakšen korak v praksi ne zaživi, priznava tudi generalni sekretar na ministrstvu Peter Pogačar, ko govori o institutu ekonomsko odvisnega podjetnika.
Prekarni delavci se torej še vedno spopadajo z veliko problemi. Ne dovolijo si zboleti ali pa delajo bolni, saj ne prejemajo bolniškega nadomestila za prvi mesec odsotnosti z dela, delajo veliko, za vedno manj denarja. Samostojni podjetnik Marko Funkl, Gibanje za dostojno delo in socialno državo.
Naslednja težava je neorganizaranost, individualiziranost tveganja in razdrobljenost prekarnih delavcev, ki nimajo svojega zastopnika, svojega sindikata.
PROJEKTARIZACIJA OZ. PREKARNOST V JAVNEM SEKTORJU IN NEVLADNIH ORGANIZACIJAH
Zaskrbljujoče je tudi, da se prekarnost seli na vsa področja, celo v delovanje same države, države blaginje. Dr. Barbara Samaluk z Univerze Greenwich opozarja, da postaja zaradi varčevanja javni sektor, v katerega sodi tudi socialno varstvo, podhranjen, čeprav so potrebe vedno večje. Prekarni delavci namreč, ko prenehajo z eno zapsolitvijo in čakajo na kakšen drug projekt, velikokrat pristanejo v sistemu socialnega varstva. Tudi v nevladnih organizacijah, ki delajo z najbolj šibkimi skupinami prebivalstva, je veliko prekarnih delavcev. Zaposlitve teh delavcev so odvisne od projektov in uspešnosti pri kandidiranju za sredstva na različnih razpisih. Podobno tudi Slovenija kandidira na evropskih razpisih in je zmeraj bolj odvisna od evropskih skrukturnih skladov, ki pa po besedah Samalukove ne prinašajo le sredstev, temveč tudi pogoje in tihe vplive na to, kako deluje država.
PREKARNOST SE DRŽAVI NE IZPLAČA
A če se vrnemo k prekarnosti: prekarne oblike dela grejo na roke trgu, kapitalu, po eni strani tudi državi, a če gledamo dolgoročno, ugotovimo, da bodo posledice za državo hude. Prekarni delavci so zaradi svojega načina življenja izpostavljeni zdravstvenim tveganjem, težje se odločajo za družino, so slabi potrošniki – slej ko prej bo torej prišlo bo pritiska na zdravstveno blagajno in socialne transferje, ko ti ljudje ne bodo delali oz. jim njihove pokojnine ne bodo zagotavljale preživetja. Težav se zavedajo tudi na ministrstvu za delo, a po mnenju generalnega sekretarja Petra Pogačarja še nismo zamudili trenutka, da bi prekarnost lahko uspešno zajezili ali pa vsaj usmerili v pravo smer.
»Prva kratkoročna sprememba, ki jo pripravljamo na ministrstvu za delo, je povečanje pristojnosti inšpektorata za delo. Inšpektor za delo bo imel po novem možnost neposredno odrediti delodajalcu, da delavcu ponudi pogodbo o zaposlitvi, in delavec jo bo dolžan sprejeti. Druga stvar pa je, da se delodajalci, sicer ne vsi, obnašajo stroškovno racionalno. Dokler bo za delodajalca delo s. p.-ja, po avtorskih pogodbah cenejše kot pa delo zaposlenega na pogodbi o zaposlitvi, bodo to delali. S temi vzroki se moramo spopasti. Prav tako bomo morali skupaj s civilno družbo nekaj narediti tudi na ozaveščenosti posameznikov, ki delajo v prekarnih oblikah dela, in ozaveščenosti delodajalcev, zakaj je pomembno, da ima stabilne zaposlitve.«
Dr. Barbara Rajgelj s Fakultete za družbene vede je prepričana, da so načrti ministrstva za delo sicer dobrodošli, a vsekakor niso dovolj.
Tako dr. Rajgelj kot mag. Martina Trbanc z Inštituta RS za socialno varstvo sta mnenja, da bi morali rešitev iskati v najbrž celo revolucionarnem razmišljanju o tem, da bi področji socialnega varstva in zaposlitve razdvojili. Mag. Martina Trbanc:
Ali bi bilo to mogoče in bi bil za to sploh politični interes, pa je vprašanje za kakšen drug Studio ob 17h.
4551 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
V Sloveniji, kjer je pod pragom revščine lani živelo 290 tisoč ljudi, narašča število revnih zaposlenih in prekarnih delavcev. Po nekaterih podatkih je atipičnih oblik dela v Sloveniji že več kot 40 %. Prekarci so delavci brez dopusta, bolniške, porodniške, so vedno na razpolago, po zmeraj nižjih cenah, so pa tudi bolj poslušljivi in prilagodljivi. Najdemo jih že v vseh gospodarskih panogah, tudi v javnem sektorju, v nevladnih organizacijah. Ne gre toliko za to, na katerem področju ali gospodarski panogi nekdo dela ali ustvarja, prav tako ne za to, kakšna je pravna oblika pogodbe o zaposlitvi (avtorska pogodba, podjemna pogodba, študentsko delo, samostojni podjetnik ipd.). Bolj pomembno je, da gre za tvegano obliko zaposlitve in negotovo. Dr. Vesna Leskošek, Fakulteta za socialno delo Univerze v Ljubljani.
V Sloveniji, kjer je pod pragom revščine lani živelo 290 tisoč ljudi, narašča število revnih zaposlenih in prekarnih delavcev. Po nekaterih podatkih je atipičnih oblik dela v Sloveniji že več kot 40 %. Prekarci so delavci brez dopusta, bolniške, porodniške, so vedno na razpolago, po zmeraj nižjih cenah, so pa tudi bolj poslušljivi in prilagodljivi. Najdemo jih že v vseh gospodarskih panogah, tudi v javnem sektorju, v nevladnih organizacijah. Ne gre toliko za to, na katerem področju ali gospodarski panogi nekdo dela ali ustvarja, prav tako ne za to, kakšna je pravna oblika pogodbe o zaposlitvi (avtorska pogodba, podjemna pogodba, študentsko delo, samostojni podjetnik ipd.). Bolj pomembno je, da gre za tvegano obliko zaposlitve in nestabilno življenje. Dr. Vesna Leskošek, Fakulteta za socialno delo Univerze v Ljubljani:
“Prekarne zaposlitve so tiste, ki pomenijo določeno tveganje in ki ne omogočajo stabilnosti naših življenjskih potekov. Se pravi, prekarni delavci so tisti, ki ne morejo načrtovati svoje prihodnosti, dobiti kredite v bankah, ki imajo tako obliko dela, ki jo lahko zelo hitro izgubijo, da so v vmesnem času odvisni od svojih staršev, prihrankov ali socialnih mrež. Gre torej za tiste oblike dela, ki pomenijo tveganja in ne omogočajo stabilnosti.”
Na ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti so naredili nekaj korakov v smeri “vsako delo nekaj šteje” in izenačevanja pravic (le nekaterih socialnih, nič pa na področju delavskih pravic in varnosti so mnenja nekateri). Včasih kakšen korak v praksi ne zaživi, priznava tudi generalni sekretar na ministrstvu Peter Pogačar, ko govori o institutu ekonomsko odvisnega podjetnika.
Prekarni delavci se torej še vedno spopadajo z veliko problemi. Ne dovolijo si zboleti ali pa delajo bolni, saj ne prejemajo bolniškega nadomestila za prvi mesec odsotnosti z dela, delajo veliko, za vedno manj denarja. Samostojni podjetnik Marko Funkl, Gibanje za dostojno delo in socialno državo.
Naslednja težava je neorganizaranost, individualiziranost tveganja in razdrobljenost prekarnih delavcev, ki nimajo svojega zastopnika, svojega sindikata.
PROJEKTARIZACIJA OZ. PREKARNOST V JAVNEM SEKTORJU IN NEVLADNIH ORGANIZACIJAH
Zaskrbljujoče je tudi, da se prekarnost seli na vsa področja, celo v delovanje same države, države blaginje. Dr. Barbara Samaluk z Univerze Greenwich opozarja, da postaja zaradi varčevanja javni sektor, v katerega sodi tudi socialno varstvo, podhranjen, čeprav so potrebe vedno večje. Prekarni delavci namreč, ko prenehajo z eno zapsolitvijo in čakajo na kakšen drug projekt, velikokrat pristanejo v sistemu socialnega varstva. Tudi v nevladnih organizacijah, ki delajo z najbolj šibkimi skupinami prebivalstva, je veliko prekarnih delavcev. Zaposlitve teh delavcev so odvisne od projektov in uspešnosti pri kandidiranju za sredstva na različnih razpisih. Podobno tudi Slovenija kandidira na evropskih razpisih in je zmeraj bolj odvisna od evropskih skrukturnih skladov, ki pa po besedah Samalukove ne prinašajo le sredstev, temveč tudi pogoje in tihe vplive na to, kako deluje država.
PREKARNOST SE DRŽAVI NE IZPLAČA
A če se vrnemo k prekarnosti: prekarne oblike dela grejo na roke trgu, kapitalu, po eni strani tudi državi, a če gledamo dolgoročno, ugotovimo, da bodo posledice za državo hude. Prekarni delavci so zaradi svojega načina življenja izpostavljeni zdravstvenim tveganjem, težje se odločajo za družino, so slabi potrošniki – slej ko prej bo torej prišlo bo pritiska na zdravstveno blagajno in socialne transferje, ko ti ljudje ne bodo delali oz. jim njihove pokojnine ne bodo zagotavljale preživetja. Težav se zavedajo tudi na ministrstvu za delo, a po mnenju generalnega sekretarja Petra Pogačarja še nismo zamudili trenutka, da bi prekarnost lahko uspešno zajezili ali pa vsaj usmerili v pravo smer.
»Prva kratkoročna sprememba, ki jo pripravljamo na ministrstvu za delo, je povečanje pristojnosti inšpektorata za delo. Inšpektor za delo bo imel po novem možnost neposredno odrediti delodajalcu, da delavcu ponudi pogodbo o zaposlitvi, in delavec jo bo dolžan sprejeti. Druga stvar pa je, da se delodajalci, sicer ne vsi, obnašajo stroškovno racionalno. Dokler bo za delodajalca delo s. p.-ja, po avtorskih pogodbah cenejše kot pa delo zaposlenega na pogodbi o zaposlitvi, bodo to delali. S temi vzroki se moramo spopasti. Prav tako bomo morali skupaj s civilno družbo nekaj narediti tudi na ozaveščenosti posameznikov, ki delajo v prekarnih oblikah dela, in ozaveščenosti delodajalcev, zakaj je pomembno, da ima stabilne zaposlitve.«
Dr. Barbara Rajgelj s Fakultete za družbene vede je prepričana, da so načrti ministrstva za delo sicer dobrodošli, a vsekakor niso dovolj.
Tako dr. Rajgelj kot mag. Martina Trbanc z Inštituta RS za socialno varstvo sta mnenja, da bi morali rešitev iskati v najbrž celo revolucionarnem razmišljanju o tem, da bi področji socialnega varstva in zaposlitve razdvojili. Mag. Martina Trbanc:
Ali bi bilo to mogoče in bi bil za to sploh politični interes, pa je vprašanje za kakšen drug Studio ob 17h.
Podnebne spremembe so grožnja kmetijstvu, ki zahteva prilagajanje. Kaj bodo sejali kmetje, če bodo temperature poleti dosegale 40 stopinj Celzija? Bodo del subvencij dobivali na posebne varčevalne račune za pokrivanje posledic naravnih nesreč? In kdaj bodo zavarovalnice ponudile sprejemljive premije za kmetijska zavarovanja? O tem, kako zmanjšati negotovost kmetijske pridelave, voditeljica Studia ob 17-ih Jernejka Drolec z gosti.
Energetska revščina prizadene predvsem upokojence, ljudi z nizkimi prihodki, ki so že sicer odvisni od socialnih pomoči. Gre za položaj, ko gospodinjstvo ne zmore pokrivati svojih potreb po energiji. Številni kar trpijo, drugi poiščejo pomoč pri dobrodelnih organizacijah. Kako se spopadati s tem problemom, kakšne rešitve ponuja država, v Studiu ob 17-ih. Slišali boste tudi zgodbe ljudi, ki so jih obiskali naši dopisniki.
Ali je res pomembno, da predsednik republike zna skuhati marmelado? Lahko doseže, da se koroška dečka vrne babici in dedku? Se lahko vmeša v konkretne zadeve in tako pomaga posameznim državljanom? Zakaj kandidati za predsedniško funkcijo obljubljajo vse to in še več? Kaj o predsedniški funkciji govori ustava in kaj zakon? Je bolj pomembno, da je predsednik republike všečen medijem, da je moralna avtoriteta? Ali je pomembneje, da pozna ustavo in se spozna na mednarodne odnose? Na ta vprašanja bomo iskali odgovore v Studiu ob 17-ih.
Iraški Kurdi so na referendumu odločali o neodvisnosti iraškega Kurdistana, in to kljub ostremu nasprotovanju oblasti v Bagdadu, sosednjih držav in tudi zahodnih držav, ki jih skrbi, da bi se tako vnovič povečale napetosti na Bližnjem vzhodu. Kaj bo sledilo? Bo to res začetek resnih pogovorov z iraško vlado, obstajajo možnosti, da bi Kurdi le dobili svojo državo, o kateri sanjajo že stoletja? Bi osamosvojitev iraškega Kurdistana destabilizirala regijo in povzročila razpad tudi drugih držav v regiji? Več v Studiu ob 17-ih. Voditelj bo Blaž Ermenc.
Nemška kanclerka Angela Merkel s svojim četrtim mandatom ostaja trdno v sedlu. Je po nedeljskih parlamentarnih volitvah v Nemčiji najbolj verjetna ponovitev velike koalicije ali nova, bolj barvita koalicija? Kaj bo močna Nemčija prinesla za Evropsko povezovanje, evrsko območje, šengen in migracije? Kako bo deloval sveže naoljeni francosko-nemški motor? Kako bo Slovenija izkoristila dobre vezi z Nemčijo? O tem bomo govorili v Studiu ob 17-ih z voditeljico Sandro Brankovič.
Ali se kulturi obetajo boljši časi? Bodo pogoji za ustvarjalce z novim nacionalnim programom za kulturo do leta 2025 boljši in bodo dobivali več sredstev? Katere dele kulture izključuje in kakšen je sploh interes občinstva? O novi kulturni politiki v Studiu ob 17ih z voditeljico Petro Tanko.
Ob mednarodnem tednu gluhih v Studiu ob 17-ih govorimo o posledicah njihove trajne izključenosti iz slišečega okolja. Sprašujemo, kako je z vključevanjem, zakaj gluhi ostajajo najslabše izobražena skupnost v Sloveniji ter kakšne težave imajo v vsakdanjem življenju. Kljub sprejetju zakona o uporabi slovenskega znakovnega jezika pred 15-imi leti gluhi še vedno nimajo enakovrednega položaja v družbi. Voditeljica bo Petra Medved.
Govorili bomo o zgodovinskem uspehu naših košarkarjev, ki so povzročili evforijo vse države. Kaj takšen dosežek pomeni za nacionalno identiteto, od kod nacionalne reprezentance iz našega majhnega športnega bazena črpajo moč in znanje za takšne mednarodne uspehe? Kaj bo to prineslo prihodnosti slovenske košarke? O vsem tem v Studiu ob 17-ih z voditeljem Aljažem Golčarjem.
Letošnje predsedniške volitve bodo gotovo med najzanimivejšimi doslej. Aktualnega predsednika Boruta Pahorja, ki si želi ponovitve mandata, se bo namreč lotilo kar precejšnje število protikandidatov. Kako pestro, kako zanimivo in tudi kako umazano kampanjo lahko pričakujemo tja do 22. oktobra, pa v pogovoru s poznavalci slovenske politike in družbe v Studiu ob sedemnajstih z voditeljem Tomažem Celestino.
Te dni mineva deset let, odkar so Železnike prizadele katastrofalne poplave, ki so zahtevale tudi življenja domačinov. V prvih petih letih po poplavah so na Sori in pritokih zgradili zadrževalnike in zaplavne pregrade. Potem pa so se prizadevanja za dolgoročno poplavno varnost upočasnila. Zakaj so postopki kljub državnemu prostorskemu načrtu, sprejetemu leta 2013, tako dolgotrajni, zakaj se dela še niso začela, so se razmere pri vzdrževanju vodotkov izboljšale in kako poplavno varna je Slovenija danes? O vsem naštetem v Studiu ob 17ih, ki ga pripravlja Aljana Jocif.
Letos mineva 70 let od začetka gradnje Nove Gorice, kar je bila posledica odločitve Pariške mirovne konference, s katero smo Slovenci izgubili Gorico, stoletno središče tega Primorskega prostora. Mesto so od začetka do danes zaznamovala obdobja izjemno hitrega razvoja, pa tudi manj svetli časi. Vse bolj se povezuje s sosednjo Gorico in udejanja projekte, potrebne in pomembne za celotno območje. Letos mineva tudi sedem desetletij od vrnitve Primorske matični domovini. Današnji Studio ob 17 namenjamo tema obletnicama, ki ju bodo z državno proslavo obeležili jutri v Novi Gorici. Oddajo pripravlja Ingrid Kašca Bucik.
V Studiu ob 17h bomo spremljali razpravo ob interpelaciji, ki so jo zoper ministrico za zdravje Milojko Kolar Celarc sprožili v opozicijski SDS, že drugo po vrsti v manj kot letu dni. Ob oglašanjih iz Državnega zbora bomo v studiu z gosti komentirali tudi najbolj izpostavljene očitke iz interpelacije. Med drugim tudi, zakaj se čakalne vrste kljub ukrepom še naprej daljšajo, zakaj vse več bolnikov čaka nedopustno dolgo, katere sistemske ukrepe lahko sploh še pričakujemo do konca mandata te vlade in ali bodo znali v bolnišnicah denar iz aktualnega interventnega zakona učinkovito porabiti v korist bolnikov. Voditeljica bo Helena Lovinčič.
Neozdravljiva bolezen močno poseže v življenje bolnika in njegove družine. Paliativni pristop v obravnavi bolnika naj bi se začel že po diagnozi neozdravljive bolezni. Sprva naj bi se prepletal z zdravljenjem, usmerjenim k upočasnitvi osnovne bolezni, ko pa ta napreduje, paliativna oskrba prevlada in se nadaljuje z obravnavo v procesu umiranja, smrti in žalovanja. Kakšna je paliativna oskrba v Sloveniji, kako pomagati bolniku in njegovim bližnjim, ko postane bolezen močnejša, in ali imamo dovolj strokovnega in izobraženega kadra na tem področju? Odgovore bomo iskali v današnjem Studiu ob 17-ih z voditeljico Petro Medved.
Kakšni učenci danes sedijo v šolskih klopeh – so pridni, radovedni, znajo sodelovati z vrstniki? Ali pa so, nasprotno, bolj individualistični, pasivni in neposlušni? Slika seveda ni črno-bela, zastavlja pa nam še več vprašanj. Kakšna je danes vzgojna naloga šole? Ali kdaj trči ob vrednote, pričakovanja in želje staršev ter učencev? Je šola starše spustila preblizu? Kaj sta prinesli permisivna vzgoja in individualizacija? O tem s Špelo Šebenik in gosti v Studiu ob 17h.
Trgatev se je letos začela veliko prej kot običajno in bo šla h koncu v drugi polovici septembra, ko so se na nanjo prejšnja leta komaj pripravljali. Kakšen pridelek in kakovost pričakujejo v vseh treh vinorodnih deželah, Podravju, Posavju in Primorski? Povsod je grozdja manj, a je kakovostno kljub dolgotrajni suši in visokim temperaturam. Iskali bomo odgovore na vprašanje, kako kljubovati klimatskim spremembam in kaj storiti v panogi, da bi bili vinogradniki in vinarji uspešnejši, konkurenčnejši in bolj povezani. Več v Studiu ob 17-ih s Suzano Vahtarić in gosti.
Slovenske gozdove je zadnja leta doletelo več nesreč. Najprej jih je prizadel žled, nato jih je napadel izredno škodljiv lubadar, ki je na Notranjskem, v osrednji Sloveniji, Severni Primorski in na Gorenjskem za seboj pustil pravo razdejanje. Nam ga je v zadnjem letu uspelo zajeziti in ali smo se nanj pravilno odzvali, bomo govorili v današnjem Studiu ob 17-ih, ki ga pripravlja Sabrina Mulec.
Začetek septembra je že dobro desetletje tisti čas, ko se na Bledu zbere več sto politikov, diplomatov, gospodarstvenikov, znanstvenikov. Na največji mednarodni konferenci v tej regiji dva dneva pretresajo izbrane aktualne teme. Letos je beseda tekla o svetovnem jedrskem upravljanju, vodi kot varnostnem vprašanju, o odzivanju Evropske unije na globalne spremembe, pa tudi o tem, koliko magnetizma je še čutiti med Zahodnim Balkanom in Unijo ter še marsičem drugem. V Studiu ob 17-ih vam bomo mozaično predstavili nekaj najbolj zanimivih utrinkov letošnjega strateškega foruma na Bledu.
Slovenija in Hrvaška dva meseca po arbitražni razsodbi nista prav nič bliže dogovoru o njenem uresničevanju. Še več, hrvaški premier Plenković je z nedavnimi besedami hrvaškim ribičem, da se glede meje nič ne spreminja, zelo razburil del slovenske politike. Zunanji minister Erjavec poziva, naj Slovenija razsodbo, vsaj na morju, uresniči takoj. O tem v Studiu ob 17h z voditeljico Špelo Novak.
Tokratni studio ob sedemnajstih bomo posvetili soli in solinam. Preverili bomo, kako obilna je bila letos žetev in kakšna je sol, pa tudi kako v Sečovljah sobivajo tradicionalno pobiranje soli, turizem in dediščina in kaj bo za ohranjanje vseh treh še treba narediti v prihodnje. V pogovoru, ki ga bo usmerjala Neva Zajc, bodo sodelovali predstavniki podjetja za pridelavo soli SOLINE d.o.o., Pomorskega muzeja Sergej Mašera in Inštituta za dediščino Sredozemlja.
Kakšna je vloga šole danes, ko že dolgo ni več edini vir informacij? V kolikšni meri lahko sledi različnim interesom učencev in njihovih staršev? So učitelji danes res brez avtoritete? Na ta in številna druga vprašanja bodo v Studiu ob 17-ih na prvi šolski dan odgovarjali gostje Nataše Lang z ministrstva za šolstvo in Zavoda za šolstvo ter iz vrst ravnateljev in učiteljev.
Neveljaven email naslov