Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Za še posebej problematične so se pokazale nekatere skupine živil, na katerih se trditve pogosteje uporabljajo, npr. pijače, jogurtovi napitki in žita za zajtrk
»Brez dodanega sladkorja!«, »Vsebuje vitamina A in C« ali pa »Krepi imunski sistem!«. Takšne in podobne trditve je pogosto mogoče najti napisane na embalažah živil, tudi tistih z manj ugodno prehransko sestavo, in so odlično marketinško orodje proizvajalcev živilskih izdelkov. Pa takšne prehranske in zdravstvene trditve vedno tudi držijo? To je zanimalo raziskovalce na Inštitutu za nutricionistiko. Izvedli so obsežno raziskavo, v kateri so primerjali prehranski profil več kot 6000 živil, ki so se tržila v Sloveniji. O rezultatih raziskave v tokratni rubriki Veste, kaj jeste? Pogovarjali smo se z dr. Urško Pivk Kupirovič z Inštituta za nutricionistiko.
“Rezultati raziskave so pokazali, da je bila več kot četrtina pregledanih izdelkov označena s prehransko ali zdravstveno trditvijo, kar potrjuje, da so takšne trditve pomembno marketinško orodje. Upoštevajoč manj strog Avstralski model za profiliranje je bilo ugotovljeno, da kar 32 odstotkov izdelkov s takšnimi trditvami nima ustrezne hranilne sestave. Strožji model SZO je med manj zdrava živila razvrstil celo 67 odstotkov s trditvami označenih predpakiranih živil.” – dr. Pivk Kupirovič
Rezultati raziskave so bili med drugim objavljeni v ugledni mednarodni znanstveni reviji Nutrients. Raziskava je bila izvedena v okviru raziskovalnega programa in več raziskovalnih projektov, ki sta ga financirala Javna agencija za raziskovalno dejavnost in Ministrstvo za zdravje RS. Ker ta hip poteka proces evalvacije evropske zakonodaje s področja trditev, je bila o rezultati že obveščena tudi Evropska komisija.
Za še posebej problematične so se pokazale nekatere skupine živil, na katerih se trditve pogosteje uporabljajo, npr. pijače, jogurtovi napitki in žita za zajtrk
»Brez dodanega sladkorja!«, »Vsebuje vitamina A in C« ali pa »Krepi imunski sistem!«. Takšne in podobne trditve je pogosto mogoče najti napisane na embalažah živil, tudi tistih z manj ugodno prehransko sestavo, in so odlično marketinško orodje proizvajalcev živilskih izdelkov. Pa takšne prehranske in zdravstvene trditve vedno tudi držijo? To je zanimalo raziskovalce na Inštitutu za nutricionistiko. Izvedli so obsežno raziskavo, v kateri so primerjali prehranski profil več kot 6000 živil, ki so se tržila v Sloveniji. O rezultatih raziskave v tokratni rubriki Veste, kaj jeste? Pogovarjali smo se z dr. Urško Pivk Kupirovič z Inštituta za nutricionistiko.
“Rezultati raziskave so pokazali, da je bila več kot četrtina pregledanih izdelkov označena s prehransko ali zdravstveno trditvijo, kar potrjuje, da so takšne trditve pomembno marketinško orodje. Upoštevajoč manj strog Avstralski model za profiliranje je bilo ugotovljeno, da kar 32 odstotkov izdelkov s takšnimi trditvami nima ustrezne hranilne sestave. Strožji model SZO je med manj zdrava živila razvrstil celo 67 odstotkov s trditvami označenih predpakiranih živil.” – dr. Pivk Kupirovič
Rezultati raziskave so bili med drugim objavljeni v ugledni mednarodni znanstveni reviji Nutrients. Raziskava je bila izvedena v okviru raziskovalnega programa in več raziskovalnih projektov, ki sta ga financirala Javna agencija za raziskovalno dejavnost in Ministrstvo za zdravje RS. Ker ta hip poteka proces evalvacije evropske zakonodaje s področja trditev, je bila o rezultati že obveščena tudi Evropska komisija.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Pivo je alkoholna pijača, pripravljena z varjenjem in fermentiranjem sladkorjev, ki ob pomoči encimov nastanejo iz škroba, katerega vir so običajno različna slajena in neslajena žita. Za varjenje piva se najpogosteje uporablja ječmen, pa tudi pšenica, koruza, riž in proso. Velja za najstarejšo in najbolj priljubljeno alkoholno pijačo na svetu. Med vsemi pijačami je pivo na tretjem mestu po svetovni porabi. Pred njim sta le voda in čaj. V poletnih dneh se pivoljubci še raje zatečejo k tej osvežitvi, prodaja in poraba se občutno povečata. Pri Zvezi potrošnikov Slovenije so opravili test 10 vrst svetlega piva, ki se najpogosteje znajdejo v nakupovalnih košaricah Slovencev.
V takšnih napitkih je lahko tudi do 94 odstotkov mleka in do 32 gramov sladkorja; vključno z aditivi - arome, zgoščevalci, stabilizatorji, fosfati.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Tunine paštete vsebujejo veliko maščobe, zato naj ne bodo pogosto na vašem jedilniku
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Neveljaven email naslov