Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6299 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Pred jutrišnjim praznikom združitve prekmurskih Slovencev z matičnim narodom se je na gradu Beltinci odvila državna proslava. Velik poudarek je režiserka Mateja Kokol namenila prekmurskim pesnikom in glasbenim ustvarjalcem. Druge teme: - Tako Ukrajina kot Rusija z napredkom na fronti - Pogajalci v Dohi brez Hamasa poročajo o napredku - Policisti pozvali k ureditvi romske problematike na Dolenjskem
Na današnji praznik, Marijino vnebovzetje, so se po državi napolnila romarska središča. Največjega, na Brezjah, naj bi obiskalo 10 tisoč ljudi, štiri tisoč pa se jih je udeležilo tudi bogoslužja, kjer je maševal ljubljanski nadškof Stanislav Zore. Več tisoč ljudi se je zbralo tudi na Ptujski Gori in Sveti Gori.
V prvem polletju letos se je bruto domači proizvod pri nas povečal manj od napovedi, in sicer za 1,4 odstotka. V drugem četrtletju je bil večji za 0,7 odstotka. Na upad izvoza je vplivalo šibko tuje povpraševanje, manjši je bil tudi obseg gradbeništva in naložb. Umiritev je bila prisotna v večini dejavnosti.
Na Kongresnem trgu v Ljubljani poteka sprejem slovenskih športnikov, ki so nastopali na včeraj končanih poletnih olimpijskih igrah v Parizu, od koder so prinesli 2 zlati in eno srebrno medaljo. Še preden so danes športniki stopili pred večtisočglavo množico navijačev, pa jih je sprejela predsednica republike Nataša Pirc Musar. Po njenih besedah s naši olimpijci znova dokazali, da je Slovenija dom športnih talentov, predsednica je ob tem tudi pozvala športne zveze in organizacije, da zagotovijo enotno barvno podobo opreme za nastope slovenskih športnikov na mednarodnih tekmovanjih.
V Parizu poteka zaključna slovesnost 33-ih poletnih olimpijskih iger moderne dobe. Slovenijo je letos zastopalo rekordno število športnic in športnikov, skupno 90. Judoistka Andreja Leški in športna plezalka Janja Garnbret sta osvojili zlato medaljo, kajtar Toni Vodišek pa srebrno. Tri osvojene kolajne Slovenijo uvrščajo na skupno 34-o mesto med sodelujočimi državami, prvo mesto so s 126-imi kolajnami zasedle Združene države. Med slovesnostjo bo Pariz olimpijski ogenj predal Los Angelesu.
Slovenska plezalka Janja Garnbret je v plezalni kombinaciji ubranila naslov olimpijske prvakije in osvojila še tretjo slovensko medaljo na olimpijskih igrah v Parizu, drugo zlato. Po tekmi je priznala, da je ob svojem nastopu čutila precejšen pritisk. Janji Garnbret in srebrnemu Toniju Vodišku so sprejem pripravili tudi v slovenski hiši v Parizu, medtem ko slovenske olimpijce sprejem v domovini čaka v ponedeljek. Druge teme: - Med ogorčenimi odzivi ob napadu na šolo v Gazi se je oglasila tudi Bela hiša - Belorusija zaradi preleta brezpilotnikov od Ukrajine zahteva ukrepe - Tisoči na beograjskih ulicah proti rudniku litija
Ukrajinske sile so v minulih štirih dneh izvedle nepričakovano ofenzivo na rusko obmejno območje, spopadi pa so se približali jedrski elektrarni Kursk. Iz mesta Kurtačov, kjer stoji nuklearka, poročajo o prekinitvi oskrbe z elektriko. Po navedbah oblasti ruske regije Kursk so na transformatorsko postajo padli ostanki ukrajinskega brezpilotnega letala in povzročili požar. Vodja mednarodne agencije za jedrsko energijo Rafael Grossi je ob strani pozval k zadržanosti.
Parlamentarni odbor za zadeve Evropske unije je brez glasu proti podprl kandidaturo Tomaža Vesela za položaj slovenskega predstavnika v Evropski komisiji. Mnenje odbora za vlado kot predlagatelja sicer ni zavezujoče, je pa nujno za nadaljevanje postopka imenovanja. Sledi uradno pošiljanje predloga v Bruselj. Tomaž Vesel je danes dejal, da bi bilo dobro spremeniti tudi postopke izbiranja komisarjev in med drugim obljubil tesno sodelovanje z domačim parlamentom in tudi drugimi ustanovami.
Rusija je zaradi vdora ukrajinskih sil na svoje ozemlje razglasila izredne razmere za obmejno regijo Kursk. Zaradi spopadov so na obeh straneh evakuirali več tisoč ljudi. Moskva sporoča, da je sovražnikova ofenziva sicer ustavljena in omenja njegove velike izgube. Na ruski strani pa je 5 smrtnih žrtev in več kot 20 ranjenih. Uradni Kijev najhujšega napada njegovih sil na ozemlje vzhodne sosede po začetku ruske agresije pred poltretjim letom ne komentira.
V Teheranu umorjenega političnega vodjo Hamasa Ismaila Hanijo bo na položaju nasledil dozdajšnji vodja gibanja v Gazi Jahja Sinvar, je sporočilo omenjeno palestinsko gibanje. Izrael Sinvarja obtožuje, da je bil eden od vodij napada Hamasa na Izrael 7-ega oktobra lani, v katerem je bilo ubitih približno tisoč 200 ljudi. Na Bližnjem vzhodu se sicer razmere vse bolj zaostrujejo. Izraelska letala so nad Bejrutom večkrat prebila zvočni zid, Hezbolah pa je nad Izrael poslal brezpilotnike.
V mednarodni javnosti se krepi strah pred izbruhom vojne širših razsežnosti na Bližnjem vzhodu. Vse več držav svoje državljane poziva, naj čim prej zapustijo Libanon. Medtem se po uboju enega najvišjih poveljnikov libanonskega šiitskega gibanja Hezbolah krepijo spopadi na obmejnem območju z Izraelom. Iz Združenih narodov so medtem sporočili, da bi, glede na ugotovitve svoje preiskave, devet uslužbencev Agencije za pomoč palestinskim beguncem lahko bilo vpletenih v napad Hamasa na Izrael sedmega oktobra lani. Omenjene uslužbence so odpustili.
Danes smo zaznamovali prvo obletnico najhujše ujme v zgodovini Slovenije. Poplave in plazovi so prizadeli 183 občin, končna ocena škode je znašala tri milijarde evrov. V oddaji tudi: - Izrael je ta konec tedna kar dvakrat napadel šolska poslopja - Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski je potrdil, da je Ukrajina od Zahoda prejela prva ameriška bojna letala F-16 - Britanski premier Starmer vpletene v nasilne izgrede označil za desničarske skrajneže.
Združene države Amerike in tudi Velika Britanija so ob krepitvi možnosti za izbruh vojne med Izraelom in šiitskim gibanjem Hezbolah pozvale svoje državljane, naj zapustijo Libanon. Slovenija je to storila že v četrtek. Iranska revolucionarna garda pa je danes sporočila, da je bil vodja palestinskega skrajnega gibanja Hamas Ismail Hanija ubit v Teheranu s projektilom kratkega dosega. Ob tem je Izraelu znova zagrozila s povračilnimi ukrepi. V Tel Avivu ponavljajo, da so pripravljeni na vse možne scenarije. Medtem se nadaljujejo smrtonosni napadi v Gazi pa tudi na Zahodnem bregu. V oddaji tudi: - Po Združenem kraljestvu so se razširili nemiri desničarskih skrajnežev - Predstavniki vladne službe za obnovo po poplavah so v občini Luče obiskal družino, ki se bo selila na nadomestitveno lokacijo. - Belgijski kolesarski as Remco Evenepoel je zmagovalec cestne dirke na olimpijskih igrah v Parizu. Najboljši Slovenec Jan Tratnik na 8. mestu.
Slovenski odbojkarji so za tretjo zmago na olimpijskih igrah v petem nizu premagali branilce olimpijskega naslova Francoze in se tako brez poraza uvrstili v četrtfinale. S prvim mestom v skupini A so si prislužili tudi lažjega nasprotnika. V četrtfinale so se zvečer še pred zadnjim krogom uvrstili tudi slovenski rokometaši, ki so z 29 proti 28 premagali Japonsko. Za prvo mesto v skupini A se bodo Slovenci pomerili z Nemčijo. Drugi poudarki: - Slovenijo zvečer zajela neurja. - Golob: izmenjava vohunov uspeh za Slovenijo. - Kamala Harris zbrala dovolj glasov demokratov za predsedniško nominacijo.
Na letališču v Ankari se je končala največja izmenjava zapornikov med Rusijo in Zahodom po koncu hladne vojne. V izmenjavi, ki jo je usmerjala turška obveščevalna služba, se je v Rusijo vrnilo 18 ljudi, v zahodne države pa 8. Med izmenjanimi zaporniki sta bila tudi ruska vohuna, ki so ju leta 2022 zajeli v Sloveniji.
Generalni sekretar Združenih narodov Antonio Guterres je napada v Bejrutu in Teheranu, v katerih sta bila ubita politični vodja Hamasa Ismail Hanija in visoki poveljnik Hezbolaha Fuad Šukr, označil za nevarno stopnjevanje razmer v regiji. O umoru Hanije bo na zahtevo Irana potekalo izredno zasedanje Varnostnega sveta Združenih narodov. Izraelski premier Benjamin Netanjahu je medtem v televizijskem nagovoru poudaril, da je Izrael vsem sovražnikom zadal uničujoče udarce. Ob tem je Izraelce opozoril, da so pred njimi zahtevni dnevi, češ da je po napadu v Bejrutu slišati grožnje iz vseh smeri, in poudaril, da se bo Izrael na vsak morebiten napad odločno odzval. Tako Hamas kot tudi Iran sta že napovedala povračilne ukrepe.
Judoistka Andreja Leški je v finalu kategorije do 63 kg osvojila zlato olimpijsko medaljo ter tako Sloveniji priborila prvo medaljo na letošnjih igrah v Parizu. 27-letnica je v finalu z iponom premagala Mehičanko Prisco Alcaraz. Slovenski judo je po današnji zmagi Andreje Leški slavil medaljo že na šestih zaporednih olimpijskih igrah.
Palestinsko islamistično gibanje Hamas je zavrnilo najnovejši izraelski predlog za prekinitev ognja v Gazi, izraelske oblasti pa so obtožili zavlačevanja pogajanj s postavljanjem novih pogojev. Izraelski premier Benjamin Netanjahu je očitek zavrnil. Druge teme: - Siloviti boji v Donecku na vzhodu Ukrajine - Madura razglasili za zmagovalca volitev, mednarodna skupnost dvomi - Po državi sanirajo včerajšnja neurja
Neurja z močnim deževjem, ki so popoldne od severa zajele državo in se premikala proti jugu in vzhodu, so marsikje povzročila težave. Na območju Črne na Koroškem je voda zalila več ulic in hiš. Druge teme: - Izrael pripravljen na nove spopade s Hezbolahom - Putin svari pred namestitvijo raket dolgega dosega v Nemčiji - V Venezulei se predsedniški mandat nasmiha opoziciji
Neveljaven email naslov