![Po besedah predsednice ženskega odbora SDS-a je bilo leta 2008 v Sloveniji cepljenih med 4000 in 5000 otrok, kar je le slaba tretjina populacije. Foto: EPA](https://img.rtvcdn.si/upload/Svet/dojencek_1.jpg)
V Belgiji so se odločili za cepljenje celotne populacije, saj so naredili analizo in primerjali strošek cepljenja s stroškom hospitalizacij. Ugotovili so, da je strošek cepljenja bistveno manjši. Po cepljenju se je število hospitalizacij obolelih otrok zmanjšalo in le nekaj otrok je kljub cepljenju obolelo za blago obliko rotavirusa.
- temeljito pranje živil, ki jih zaužijemo surove (sadja, zelenjave ipd);
- bolniki s svežo okužbo naj ostanejo doma;
- otroci, ki obiskujejo vrtec ali šolo, naj se vrnejo v kolektiv minimalno 24 ur po prenehanju driske in/ali bruhanja; bolje po treh dneh;
- bolniki, ki imajo drisko in/ali druge znake sveže okužbe, naj ne obiskujejo javnih kopališč, savn, solarijev ipd.;
- bolniki, ki imajo drisko, naj ne obiskujejo zlasti družin z majhnimi otroci, kroničnih bolnikov ali starejših oseb;
- okužene osebe ne smejo pripravljati hrane še tri dni po prenehanju driske in/ali bruhanja,
- površine, ki so prišle v stik z okuženimi izločki (izbruhanino ipd.), naj se razkužijo s klornim razkužilom;
- oblačila in posteljnino, ki so morda onesnažena z okuženimi izločki, naj se takoj odstranijo oziroma operejo,
- če je v družini (kolektivu) na voljo več sanitarij, naj obolele osebe uporabljajo svoje sanitarije, zdrave osebe pa druge sanitarije.
Vir: IVZ
Ženski odbor SDS-a je namreč preteklo soboto začel zbirati podpise za pobudo ministrstvu za zdravje za delno ali v celoti brezplačno cepljenje proti rotavirusu. Kot je za MMC povedala predsednica ženskega odbora Alenka Jeraj bodo pobudo s podpisi (za zdaj je zbranih 200) ministru za zdravje Borutu Miklavčiču predali v začetku novembra. "Ženski odbori SDS-a pa bodo v oktobru organizirali okrogle mize, stojnice po večjih krajih ipd.," dodaja Jerajeva.
Po mnenju ženskega odbora SDS-a je problem obolenj za rotavirusom v Sloveniji podcenjen. "Ocena je, da oboli od 6,5 do 7,5 odstotkov na 1000 otrok. Iinštitut za varovanje zdravja ima podatke le o obolelih, ki so bili hospitalizirani. V statistiko torej niso všteti tisti, ki niso bili vključeni v preiskavo oz. vzorci niso bili poslani na preveritev, ali gre za rotavirus," opozarja Jerajeva.
Jeraj: Cepljenje v Sloveniji dražje
Strošek cepljenja, ki pri nas ni vključeno v program obveznega cepljenja, ga pa pediatrične ambulante priporočajo, je po mnenju Jerajeve v zdajšnji gospodarski situaciji za mnoge starše previsok. Za dve dozi cepiva (otrok mora biti cepljen med 6 in 24 tednom starosti) je namreč treba odšteti med 140 in 150 evri, kar je po besedah Jerajeve več kot v drugih evropskih državah. "Z akcijo želimo tako odpreti tudi vprašanje, zakaj je cepljenje tako drago in zakaj je razlika med Domžalami in Slovenj Gradcem več kot 10 eur," pravi Jerajeva in dodaja, da strošek cepljenja v Belgiji delno pokrijejo starši (10 evrov), medtem ko je v Avstriji brezplačno.
IVZ: Stroški cepljenja bi bili višji od stroškov bolezni
Z vprašanji, ali bi bilo brezplačno cepljenje smiselno tudi v Sloveniji, pa smo se obrnili še na Inštitit za varovanje zdravja (IVZ). Po njihovih besedah je malo verjetno, da bi se cepljenje ob trenutnih cenah cepiva izkazalo kot stroškovno učinkovito. Z drugimi besedami: stroški cepljenja (stroški cepiva, storitve, časa, ki ga porabijo zdravstvena služba in starši za poseg, neželenih učinkov, bolečin/trpljenja ob posegu ...) bi bili glede na ekonomske študije iz drugih držav višji v primerjavi z neposrednimi in s posrednimi stroški bolezni (stroški hospitalizacije, zdravljenja, odsotnosti staršev z dela, trpljenje bolnikov in družinskih članov ob bolezni ...). "V Evropi pa so to cepljenje v svoje programe zaenkrat uvedle le tri države: Belgija, Luksemburg in Finska," dodajajo na IVZ-ju.
Kaj o pobudi ženskega odbora SDS-a menijo na ministrstvu za zdravje, pa smo želeli izvedeti tudi iz prve roke, vendar so nam pojasnili, da gre za poslansko vprašanje, na katerega imajo čas odgovoriti do konca tega tedna, ko nam bodo tudi posredovali odgovore na naša vprašanja.
Rotavirus nevaren le zaradi dehidracije
In kaj pravzaprav je rotavirus in kako nevaren je? Okužba z rotavirusi je virusna okužba prebavil, ki povzroča gastroenteritis in je najpogostejši vzrok hude driske pri otrocih. Okuženi pa lahko tudi bruhajo, imajo krče v trebuhu in se slabo počutijo, včasih pa se pojavijo tudi nekoliko povišana telesna temperatura, glavobol, bolečine v mišicah, so še pojasnili na IVZ-ju.
Simptomi in znaki okužbe (težave trajajo dan ali dva) se pojavijo najpozneje v treh dneh po okužbi, obolele osebe pa so kužne vsaj še tri dni (redko do dva tedna) po prenehanju driske oziroma bruhanja. Kot so še pojasnili na IVZ-ju okužba nima trajnih posledic za zdravje ljudi. "Nevarno je le, če bolniki ne nadomeščajo izgubljene tekočine, kar lahko privede do izsušitve, ki je zlasti pogosta pri majhnih otrocih in starejših osebah," pojasnjujejo na IVZ-ju in dodajajo, da se te osebe zdravijo v bolnišnici.
Po pojasnilih IVZ-ja se okužba zlahka širi med ljudmi, ker je količina virusov, ki so potrebni za okužbo človeka, zelo majhna. "Virusi se širijo „fekalno-oralno“; to pomeni iz iztrebkov (lahko tudi izbruhanine), v katerih je mnogo virusov, na roke, z rok pa v usta zdrave osebe. Možen je posredni prenos prek površin, predmetov; hrane ..." še pojasnjujejo na IVZ-ju in dodajajo, da lahko okužbo razen s cepljenjem preprečimo tudi na druge načine. Več o tem lahko preberete v okvirčku na desni.
V Belgiji so se odločili za cepljenje celotne populacije, saj so naredili analizo in primerjali strošek cepljenja s stroškom hospitalizacij. Ugotovili so, da je strošek cepljenja bistveno manjši. Po cepljenju se je število hospitalizacij obolelih otrok zmanjšalo in le nekaj otrok je kljub cepljenju obolelo za blago obliko rotavirusa.
- temeljito pranje živil, ki jih zaužijemo surove (sadja, zelenjave ipd);
- bolniki s svežo okužbo naj ostanejo doma;
- otroci, ki obiskujejo vrtec ali šolo, naj se vrnejo v kolektiv minimalno 24 ur po prenehanju driske in/ali bruhanja; bolje po treh dneh;
- bolniki, ki imajo drisko in/ali druge znake sveže okužbe, naj ne obiskujejo javnih kopališč, savn, solarijev ipd.;
- bolniki, ki imajo drisko, naj ne obiskujejo zlasti družin z majhnimi otroci, kroničnih bolnikov ali starejših oseb;
- okužene osebe ne smejo pripravljati hrane še tri dni po prenehanju driske in/ali bruhanja,
- površine, ki so prišle v stik z okuženimi izločki (izbruhanino ipd.), naj se razkužijo s klornim razkužilom;
- oblačila in posteljnino, ki so morda onesnažena z okuženimi izločki, naj se takoj odstranijo oziroma operejo,
- če je v družini (kolektivu) na voljo več sanitarij, naj obolele osebe uporabljajo svoje sanitarije, zdrave osebe pa druge sanitarije.
Vir: IVZ
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje