![Grki so na nedeljskem referendumu precej prepričljiveje, kot so napovedovale ankete, zavrnili predlog mednarodnih posojilodajalcev o pogojih pomoči. Foto: MMC RTV SLO /EPA](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2015/07/10/65229324_tvitopis-10072015.jpg)
Grki so na nedeljskem referendumu precej bolj prepričljivo, kot so napovedovale ankete, zavrnili predlog mednarodnih posojilodajalcev o pogojih pomoči.
Leni in nesposobni Grki so v enem dnevu imeli vlado, v enem dnevu zamenjali financministra, v enem tednu speljali referendum. Pa Slovenci?
— Luka Valas (@luka_vee) July 8, 2015
Po več kot 90 odstotkih preštetih glasovnic je postalo jasno, da je proti glasovalo dobrih 61 odstotkov volivcev, 38,7 odstotka pa jih je bilo za sprejetje pogojev, ki so jih Grčiji postavili posojilodajalci v zameno za nadaljevanje pomoči. Udeležba je bila več kot 62-odstotna.
Grki se že spet brijejo norce iz EU ti pa jim še vedno verjamejo.
— OF (@rogacan) July 7, 2015
Dragi Grki, ne spoštujem vašega referenduma. Vaš Slovenec, ki vam je dal 2.000€.
— Kristian J. (@Kiki69) July 6, 2015
Cipras: Slavimo zmago demokracije
Potem ko je postalo jasno, da so Grki večinsko zavrnili pogoje posojilodajalcev, se je v središču Aten zbralo na tisoče ljudi, ki so slavili z manjšimi ognjemeti, grškimi zastavami in plakati v podporo vladajoči stranki Sirizi. Grški premier Aleksis Cipras je v nagovoru državljanom dejal, da referendumski "ne" ne pomeni preloma z Evropo. "Danes slavimo zmago demokracije in jutri bomo nadaljevali z napori za rešitev krize, pri čemer verjamemo v moč naroda," je dejal. Poudaril je, da bo zdaj prednostna naloga grških oblasti, da vzpostavijo normalno stanje v bančnem sistemu.
Zdaj, ko Grki znajo, bi lahko izpeljali še #referendum o solidarnostnih sobotah. Bodo pa ja v javnih sektorjih širom #EU z veseljem delali.
— Odklop (@stevilka2) July 6, 2015
Grki si lahko izboljšajo pogajalska izhodišča, če bo jasno, da krepijo konsenz med državljani EU. Tu je njihov deficit in potencial ogromen.
— Igor Pribac (@IgorPribac) July 6, 2015
Grki so izbrali umiranje na obroke.
— Marijan Turjan (@MTurjan) July 6, 2015
Grki v petek poslali konkretne reformne predloge
Grški finančni minister Janis Varufakis je prepričan, da je izid referenduma orodje, da Grčija Evropi poda roko ter da se začne iskanje sprejemljive rešitve. "Poklicali jih bomo, enega za drugim, da najdemo rešitev," je dejal. Grčija je nato v petek zvečer šefu evrske skupine Jeroenu Dijsselbloemu poslala konkretne reformne predloge, ki naj bi jih izvedla v zameno za nova finančna sredstva, so poročale tuje tiskovne agencije. Grčija je pred tem v sredo uradno vložila prošnjo za program pomoči iz stalnega mehanizma za stabilnost evra ESM.
Grki so junaško porazili realnost in si vzeli nazaj ponos ter neodtuljivo pravico živeti v norosti, za posledice pa kriviti druge.
— Libertarec (@Libertarec) July 5, 2015
Grki so res vzor demokracije: posojil ne bodo vračali, Makedonija pa mora zaradi grškega nasprotovanja v OZN nositi čudno ime. #FYROM
— miro petek (@miro5ek) July 5, 2015
Grki prav očitno niso Slovencli.Odločajo se po svoji pameti in samostojno. In Varufakis je celo odstopil?. Čudni so, čudni..
— Črtomir (@PCrtomir) July 6, 2015
Imeli so čas do petka opolnoči
Grčija je prošnjo za program pomoči iz ESM-ja poslala, potem ko ji je dal vrh območja evra do petka opolnoči čas, da posojilodajalcem predstavi resne in tehtne predloge. Koliko denarja naj bi Grki z novo prošnjo želeli, ni čisto jasno, grški časnik Kathimerini pa poroča, da naj bi bil grški paket težak 12 milijard evrov. To je več od prejšnjih načrtov o osmih milijardah evrov pomoči, razlog pa je, da Atene sedaj za letošnje leto namesto 0,5-odstotne gospodarske rasti računajo na triodstotno krčenje gospodarstva. Na podlagi grških predlogov, ki bodo po zagotovilih Ciprasa konkretni in kredibilni, a tudi "pravični, dostojanstveni in primerni", se bo nato v naslednjih dneh odvil niz dogodkov, ki naj bi odločili o usodi Grčije v evrskem območju.
Seveda bi Grki radi bili še naprej v evru in eu. Kdo pa ne bi rad sedel za mizo, kjer ni treba nič plačat.
— Levkocit (@strelovod) July 8, 2015
V bistvu nam lahko Grki plačajo drugi tir. Se skoraj izide.
— Twašo (@JsSmRenton) July 7, 2015
K se bojo kitajske borze sesule, bo EU dobila tako na gobec, da bo tole z Grki pravo božanje.
— vanja matijevec (@vmatijevec) July 5, 2015
Mramor: Slovenija je ranljiva za takšne šoke
Finančni minister Dušan Mramor je na petkovi skupni seji odborov DZ-ja za zadeve EU, za finance in monetarno politiko ter za zunanjo politiko, ki poteka na temo grške krize, spomnil, da Slovenija še vedno velja za državo na obrobju, zato mora nadaljevati začrtane ukrepe. Mramor je povedal, da je Slovenija ranljiva za takšne šoke, kar se je ob zadnji zaostritvi grške krize pokazalo na trgih, saj so se zvišali donosi na obveznice. "Volatilnost trga je ogromna," je dejal in dodal, da to ni pomembno le za državni proračun, ampak tudi za podjetja in dobavitelje. Zato se mu zdi zelo pomembno, kaj Slovenija dela za svojo finančno in gospodarsko stabilnost, da bi bila v čim manjši meri obravnavana kot obrobna in tvegana država.
Torej Grki so izglasovali, da Sloveniji ne vrnejo denarja. That simple. Da si ne bi kdo domišljal, da ta referendum pomeni karkoli drugega.
— Darko Bulat (@darkob) July 5, 2015
Tudi jaz si želim, da bi vsi, tudi Grki odplačali svoje dolgove. Ampak s takšno politiko EU, to ni mogoče.
— Sašo Ornik (@jinaver) July 7, 2015
A ne bi počakali in uživali poletje in se pol na jesen naprej z Grki ubadali? Jaz se še spomnim lanskih predčasnih sred julija.
— Matjaž Jazbar (@Njokifestival) July 6, 2015
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje