Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Velblod je rod sodoprstih kopitarjev iz družine kamel, v katerega uvrščamo dve danes živeči vrsti, enogrbo in dvogrbo kamelo. Izvirata iz suhih predelov Azije. Od divjih populacij teh dveh vrst je ostalo le okoli 1000 osebkov dvogrbe kamele v puščavi Gobi, ki so skrajno ogroženi, enogrba kamela pa je danes izključno domača žival. Kamelje mleko je še danes glavni vir hrane nomadskih plemen v severni Afriki. Kaj vse so Liani Buršič o kameli povedali učenci 3. b razreda OŠ Frana Albrehta Kamnik ter biologinja in vodnica v ljubljanskem ZOO-ju Petra Hrovatin pa boste slišali v posnetku.
Velblod je rod sodoprstih kopitarjev iz družine kamel, v katerega uvrščamo dve danes živeči vrsti, enogrbo in dvogrbo kamelo. Izvirata iz suhih predelov Azije, od koder so enogrbo kamelo uspešno naselili po vsej severni Afriki in v Avstralijo, dvogrba pa živi udomačena v vseh suhih predelih Azije od Turčije do vzhodne Kitajske. Od divjih populacij teh dveh vrst je ostalo le okoli 1000 osebkov dvogrbe kamele v puščavi Gobi, ki so skrajno ogroženi, enogrba kamela pa je danes izključno domača žival.
Kamelje mleko je še danes glavni vir hrane nomadskih plemen v severni Afriki, užitno pa je tudi njihovo meso.
Razširjen izraz za obe vrsti velblodov je »kamela«, vendar je ta izraz ustreznejši za vse predstavnike družine kamel, kamor uvrščamo tudi lamo, alpako, gvanaka in vikunjo.
Fiziološko, anatomsko in vedenjsko so velblodi zelo dobro prilagojeni na sušne razmere. Njihov organizem lahko prenese mnogo bolj drastično dehidracijo in nihanje telesne temperature kot drugi sesalci, poleg tega pa zelo učinkovito zadržujejo vodo v telesu.
Kamele lahko brez vode preživijo teden dni in dolgo časa se je verjelo, da so tega sposobne zahvaljujoč zalogi vode, ki jo nosijo s seboj v grbi. Čemu pa bi bila drugače namenjena čudna izboklina ali dve na njihovem hrbtu? Kopičenju vode prav zagotovo ne, to je sedaj že znano. V resnici je grba maščobno tkivo. Zaloga maščobe na njihovem hrbtu lahko tehta tudi preko 35 kg in kameli omogoča, da brez hrane preživi tudi do 2 tedna.
Ko kamelji organizem porablja maščobne zaloge iz grbe, predela vsak gram maščobe v več kot en gram vode. Zaradi tega bi lahko rekli, da je grba tista, ki kamelam omogoča preživetje, brez da bi užile vodo 7 dni. A vedeti moramo, da pljuča in drugi organi pri tem porabijo veliko vode, zato ima kamela po presnovi maščobe manj vode kot na začetku. Grba jim torej daje potrebno energijo, ne pripomore pa k njihovi sposobnosti preživetja brez vode na daljše obdobje.
Kaj torej kamelam zares omogoča, da zdržijo tako dolgo brez vode?
Skrivnost je v obliki njihovih rdečih krvničk. Večina sesalcev imamo rdeče krvničke okrogle oblike, pri kamelah pa so te ovalne. To pospešuje njihov pretok tudi v obdobjih dehidracije in jim omogoči odpornost na visoko osmotsko variranje. Navadne celice bi se namreč lahko pretrgale ko kamela začne piti, saj to počne izjemno hitro. Kamela lahko popije 200 litrov vode v treh minutah in njen organizem je temu prilagojen.
Na kakšne načine so kamele še prilagojene na izjemne življenjske pogoje?
Kamele lahko prenesejo spremembe v telesni temperaturi in konzumiranju vode, ki bi ubile večino drugič živali. Njihova telesna temperatura niha od 34°C zgodaj zjutraj in se čez dan povzpne na 40 °C, preden se začnejo z nočjo spet ohlajati. Ohranjanje stabilne možganske temperature je ključno za vsak organizem in kamelam to omogoča splet arterij in ven, ki ležijo blizu ene drugim. Tako uporabljajo nasprotni tok krvi za hlajenje krvi, ki je na poti v možgane.
Kamele se redko potijo, tudi ko temperatura ozračja doseže 50 °C. Že tako redke potne kapljice izhlapijo takoj na površju kože in ne pridejo na kožuh. To kaže, da izhlapevanje povzroča njihova visoka telesna temperatura, bolj kot temperatura ozračja. Medtem ko lahko večina sesalcev prenese le 12 do 14 % izgubo telesne teže zaradi dehidracije, kamele dosežejo kar 25 %, preden se pojavi nevarnost srčnega zastoja. Ko kamela izdihne, se para ujame v nosnicah in voda se absorbira nazaj v telo.
Kamele pred pregrevanjem ščiti tudi njihov kožuh, ki jim nudi izolacijo pred vročino, ki jo oddajajo razgreta tla. Poleti njihov kožuh postane svetlejši, da odbije čim več svetlobe in jih ščiti pred opeklinami. Tudi dolge noge so namenjene temu, da jih držijo čim dlje od vročih tal, ki dosežejo tudi temperature 70 °C.
Kamele večino potrebne vode lahko dobijo že iz zelenih rastlin. Njihove usnjate ustnice jim omogočajo, da jedo liste tudi z rastlin z močnim trnjem. Njihovo črevesje in ledvice dobro izkoristijo vso vodo. Njihov urin je tako strukture gostega sirupa, njihovo blato pa je tako suho, da lahko Beduini z njim zakurijo ogenj, brez da bi ga prej sušili.
Kaj vse vedo o kameli učenci 3. b razreda OŠ Frana Albrehta Kamnik ter biologinja in vodnica v ljubljanskem ZOO-ju Petra Hrovatin pa boste lahko slišali v posnetku.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Velblod je rod sodoprstih kopitarjev iz družine kamel, v katerega uvrščamo dve danes živeči vrsti, enogrbo in dvogrbo kamelo. Izvirata iz suhih predelov Azije. Od divjih populacij teh dveh vrst je ostalo le okoli 1000 osebkov dvogrbe kamele v puščavi Gobi, ki so skrajno ogroženi, enogrba kamela pa je danes izključno domača žival. Kamelje mleko je še danes glavni vir hrane nomadskih plemen v severni Afriki. Kaj vse so Liani Buršič o kameli povedali učenci 3. b razreda OŠ Frana Albrehta Kamnik ter biologinja in vodnica v ljubljanskem ZOO-ju Petra Hrovatin pa boste slišali v posnetku.
Velblod je rod sodoprstih kopitarjev iz družine kamel, v katerega uvrščamo dve danes živeči vrsti, enogrbo in dvogrbo kamelo. Izvirata iz suhih predelov Azije, od koder so enogrbo kamelo uspešno naselili po vsej severni Afriki in v Avstralijo, dvogrba pa živi udomačena v vseh suhih predelih Azije od Turčije do vzhodne Kitajske. Od divjih populacij teh dveh vrst je ostalo le okoli 1000 osebkov dvogrbe kamele v puščavi Gobi, ki so skrajno ogroženi, enogrba kamela pa je danes izključno domača žival.
Kamelje mleko je še danes glavni vir hrane nomadskih plemen v severni Afriki, užitno pa je tudi njihovo meso.
Razširjen izraz za obe vrsti velblodov je »kamela«, vendar je ta izraz ustreznejši za vse predstavnike družine kamel, kamor uvrščamo tudi lamo, alpako, gvanaka in vikunjo.
Fiziološko, anatomsko in vedenjsko so velblodi zelo dobro prilagojeni na sušne razmere. Njihov organizem lahko prenese mnogo bolj drastično dehidracijo in nihanje telesne temperature kot drugi sesalci, poleg tega pa zelo učinkovito zadržujejo vodo v telesu.
Kamele lahko brez vode preživijo teden dni in dolgo časa se je verjelo, da so tega sposobne zahvaljujoč zalogi vode, ki jo nosijo s seboj v grbi. Čemu pa bi bila drugače namenjena čudna izboklina ali dve na njihovem hrbtu? Kopičenju vode prav zagotovo ne, to je sedaj že znano. V resnici je grba maščobno tkivo. Zaloga maščobe na njihovem hrbtu lahko tehta tudi preko 35 kg in kameli omogoča, da brez hrane preživi tudi do 2 tedna.
Ko kamelji organizem porablja maščobne zaloge iz grbe, predela vsak gram maščobe v več kot en gram vode. Zaradi tega bi lahko rekli, da je grba tista, ki kamelam omogoča preživetje, brez da bi užile vodo 7 dni. A vedeti moramo, da pljuča in drugi organi pri tem porabijo veliko vode, zato ima kamela po presnovi maščobe manj vode kot na začetku. Grba jim torej daje potrebno energijo, ne pripomore pa k njihovi sposobnosti preživetja brez vode na daljše obdobje.
Kaj torej kamelam zares omogoča, da zdržijo tako dolgo brez vode?
Skrivnost je v obliki njihovih rdečih krvničk. Večina sesalcev imamo rdeče krvničke okrogle oblike, pri kamelah pa so te ovalne. To pospešuje njihov pretok tudi v obdobjih dehidracije in jim omogoči odpornost na visoko osmotsko variranje. Navadne celice bi se namreč lahko pretrgale ko kamela začne piti, saj to počne izjemno hitro. Kamela lahko popije 200 litrov vode v treh minutah in njen organizem je temu prilagojen.
Na kakšne načine so kamele še prilagojene na izjemne življenjske pogoje?
Kamele lahko prenesejo spremembe v telesni temperaturi in konzumiranju vode, ki bi ubile večino drugič živali. Njihova telesna temperatura niha od 34°C zgodaj zjutraj in se čez dan povzpne na 40 °C, preden se začnejo z nočjo spet ohlajati. Ohranjanje stabilne možganske temperature je ključno za vsak organizem in kamelam to omogoča splet arterij in ven, ki ležijo blizu ene drugim. Tako uporabljajo nasprotni tok krvi za hlajenje krvi, ki je na poti v možgane.
Kamele se redko potijo, tudi ko temperatura ozračja doseže 50 °C. Že tako redke potne kapljice izhlapijo takoj na površju kože in ne pridejo na kožuh. To kaže, da izhlapevanje povzroča njihova visoka telesna temperatura, bolj kot temperatura ozračja. Medtem ko lahko večina sesalcev prenese le 12 do 14 % izgubo telesne teže zaradi dehidracije, kamele dosežejo kar 25 %, preden se pojavi nevarnost srčnega zastoja. Ko kamela izdihne, se para ujame v nosnicah in voda se absorbira nazaj v telo.
Kamele pred pregrevanjem ščiti tudi njihov kožuh, ki jim nudi izolacijo pred vročino, ki jo oddajajo razgreta tla. Poleti njihov kožuh postane svetlejši, da odbije čim več svetlobe in jih ščiti pred opeklinami. Tudi dolge noge so namenjene temu, da jih držijo čim dlje od vročih tal, ki dosežejo tudi temperature 70 °C.
Kamele večino potrebne vode lahko dobijo že iz zelenih rastlin. Njihove usnjate ustnice jim omogočajo, da jedo liste tudi z rastlin z močnim trnjem. Njihovo črevesje in ledvice dobro izkoristijo vso vodo. Njihov urin je tako strukture gostega sirupa, njihovo blato pa je tako suho, da lahko Beduini z njim zakurijo ogenj, brez da bi ga prej sušili.
Kaj vse vedo o kameli učenci 3. b razreda OŠ Frana Albrehta Kamnik ter biologinja in vodnica v ljubljanskem ZOO-ju Petra Hrovatin pa boste lahko slišali v posnetku.
Mladi o tem, kdaj delajo nekaj nezbrano, brez navdušenja in zavzetosti, po liniji najmanjšega odpora.
Katero knjigo ste nazadnje prebrali? Kakšne sicer radi vzamete v roke? Vaših odgovorov sicer ne bomo izvedeli, smo pa slišali učence 2. a OŠ Franceta Rozmana Staneta iz Ljubljane.
Katero knjigo ste nazadnje prebrali? Kakšne sicer radi vzamete v roke? Vaših odgovorov sicer ne bomo izvedeli, je pa Tadeja Bizilj o tem spraševala učence 2. A OŠ Franceta Rozmana Staneta iz Ljubljane. Prisluhnimo rubriki Dobro jutro, otroci.
Najaktivnejši so takole ob zori. In mraku. Po življenjskem slogu so podobni ameriškim kojotom. Po okvirnih ocenah naj bi na območju Slovenije živelo že približno 40 družin oziroma več sto živali njegove vrste. Veste, kdo je? Liana Buršič, učenci tretjih razredov ljubljanske OŠ Ledina in biologinja v ZOO-ju Petra Hrovatin, vedo. Prisluhnite jim v posnetku.
Ljudje nimamo pravega čutila za zaznavanje časa, zato je ta pomembni del naših življenj zelo relativen. Čas je v fiziki intenzivna količina, ki kaže na to, da si dogodki sledijo eden drugemu. Aristotel pa je po drugi strani dejal, da je čas množica sedanjih trenutkov. Kakorkoli že, vsak izmed nas ga zaznava in živi po svoje. Kot primer lahko navedemo, da nam voditeljem čas, ki ga preživimo v radijskem studiu, teče mnogo hitreje, kot takrat, ko počnemo kaj drugega. Prav tako ga vsak po svoje, kot pravijo, zaznavajo otroci z Osnovne šole Ig, ki so povedali, zakaj rečemo, da čas hitro teče.
Velikokrat slišimo, kako se človek obnaša kot žival. Pa tudi, da je vsaka žival boljša kot človek. Begajoče, kajne? Kaj je pravzaprav resnično? Sobivamo, to je res. A, kdo je res boljši? Človek ali žival? In kaj sploh pomeni – biti boljši? Liana Buršič se je pogovarjala s tretješolkami s črnuške OŠ Maksa Pečarja.
V ponedeljkovi jezikovno obarvani rubriki Dobro jutro, otroci smo govorili o žaganju. Pa ne o dobesednem sekanju drv, temveč o prenesenem - o smrčanju.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Današnji živalski izbranec je res slaven. Upodobljen je namreč na eni najbolj znamenitih slik mojstra mojstra Leonarda da Vincija. Ena od teorij pravi, da naj bi bil na sliko dodan kasneje, zaradi svoje močne simbolike. Bil naj bi namreč nosilec čistosti, saj je veljalo, da raje umre, kot da bi si umazal svoj čist, bel kožušček. Tega so uporabljali za obrobe in druge fine detajle plemiških oblačil, aristokracija pa jih je imela pogosto tudi na svojih domovih kot ljubljenčke. Veste, kdo je kožuhar, ki naj bi simbolično upodabljal ljubimca dame, ki ga je držala v rokah? Liana Buršič je o njem povprašala učence tretjih razredov ljubljanske OŠ Ledina in biologinjo iz ZOO-ja, Petro Hrovatin.
Kuhanje je v zadnjih letih postalo pravi trend in najrazličnejše, tudi zelo zapletene jedi, ki so bile včasih več ali manj le domena restavracij, so našle svoje mesto v domačih kuhinjah. Pa tudi na spletu lahko izbrskamo recepte za praktično katerokoli poslastico, ali pa na družbenih omrežjih opazujemo, kaj so jedli drugi in to skušamo pripraviti tudi sami. Veliki gurmani pa znajo biti tudi otroci. Čeprav jim najboljšo specialiteto marsikdaj predstavljata dunajski zrezek in ''pomfri'', to še ne pomeni, da ne razmišljajo tudi o tem, kako bi pripravljali druge jedi. In o tem, kako bodo kuhali, ko odrastejo, se je z otroki z Osnovne šole Ig pogovarjal Aleš Ogrin.
Osamljenost je samotna včasih. In samota zna biti osamljena. In, če je slednja kdaj nujna za naš notranji mir, pa je osamljenost bolj negativno sprejeta oziroma, jo raje odklanjamo. Ker se je vsak od nas, v kakšnem obdobju ali pa trenutku svojega življenja počutil osamljenega, je Liano Buršič zanimalo, kako osamljenost in samoto občutijo in razlikujejo tretješolci s črnuške OŠ Maksa Pečarja.
Kateri trenutki, dogodki ali besede vas najbolj presenetijo, se vam najbolj vtisnejo v spomin, vam vzamejo sapo? Naj si vsak odgovori sam pri sebi, mi pa prisluhnimo dekletom z OŠ Koseze iz Ljubljane.
V teh dneh smo že lepo zakorakali v prave zimske dni – temperature so letnemu času primerne, a pravih snežink, ki bi najbolj razveselile otroke, gospa zima prav povsod še ni natrosila. Maruša, Ajda, Žan, Lina, Tine, Samuel iz 4. a in 4.b razreda Osnovne šole Rače pravijo, da jih komaj čakajo, da se bodo lahko igrali na snegu, kepali in delali snežake. A zima prinaša tudi nekatere nevšečnosti, ki šolarjem niso najbolj všeč. Katere so to, so povedali Tadeji Bizilj.
Tokratni predstavnik živalskega kraljestva je v bližnjem sorodu z murni. Ker živi pod zemljo, ima razen krtov malo naravnih sovražnikov. Je velik in čokat, za žuželko; najlažje pa ga prepoznamo po sprednjih nogah, ki spominjajo na lopate. V Sloveniji živi samo ena vrsta. Veste, kdo je? Liana Buršič se je o njem pogovarjala s tretješolci z ljubljanske OŠ Majde Vrhovnik in biologinjo, vodnico v ZOO-ju, Petro Hrovatin.
Ko najstnikom omenimo, da morajo doma kaj postoriti in pomagati, po navadi niso najbolj navdušeni nad tem. Številni iznajdljivi izgovori vedno pridejo prav, ko je treba priskočiti na pomoč pri različnih hišnih opravilih. A vseeno je občutek, ko nekomu pomagamo in naredimo nekaj dobrega, res lep, so Tadeji Bizilj povedali šolarji z ljubljanske Osnovne šole Prule.
Zadnji tedni so bili polni voščil in lepih želja, ki smo jih izrekali drug drugemu, še bolje pa je, da ne ostale le pri besedah – da kaj lepega in pozornega tudi naredimo, da imamo torej srce na pravem mestu …
Po dolgih božično novoletnih praznikih, med katerimi smo si tudi na krožniku privoščili malo več, se bo v teh dneh marsikdo z veseljem podal v naravo in prihajajoči konec tedna izkoristil za kakšno športno aktivnost. S katerimi športi se najraje ukvarjajo v zimskih dneh, so Tadeji Bizilj povedali šolarji Samuel, Maruša, Žan, Ajda, Tine in Lina iz Rač.
Gulo gulo. Tako ga lahko pokličete in bo morda zvenelo hecno, a tako mu je ime znanstveno. Če boste kdaj potovali po arktičnih področjih naše zemeljske oble, po tajgi ali tundri, ga lahko srečate. Čeprav je precej nevljuden; pogosto vdira v človeška bivališča in krade zaloge hrane. In iznajdljiv; velikokrat pusti drugim živalim, kot je na primer medved, da lovijo namesto njega. Občasno se posladka tudi z jagodami. Česar ne more pojesti, zakoplje za kasneje. Kdo je? Prisluhnite, kaj je Liana Buršič izvedela o njem od tretješolcev z ljubljanske OŠ Majde Vrhovnik in Petre Hrovatin, biologinje iz ZOO-ja.
V času, ko si vsi še izrekamo novoletne želje, so nam tretješolci s podružnične šole Vače zaupali svoje želje in načrte za prihodnost. Kaj si želijo postati, ko odrastejo?
Vsak je v novo leto stopil s svojimi željami in cilji za leto 2019, učenci 3. razreda podružnične šole Vače pa so povedali, kaj v novem letu želijo drugim.
Neveljaven email naslov