Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Študija: bolniki dosežejo izboljšanje s strogo dieto in zdravim življenjskim slogom
Leta sladke in mastne hrane ter nezdravo življenje pogosto vodijo v sladkorno bolezen. Zdravniki jo letno na novo odkrijejo pri kar 11.000 prebivalkah in prebivalcih Slovenije. Posledice sladkorne bolezni so lahko zelo hude, zato je ob diagnozi nujna sprememba življenjskega sloga. Ves trud se splača – opozarja doc. dr. Andraž Stožer z Medicinske fakultete v Mariboru – saj študije potrjujejo, da lahko stroga dieta obrne tok sladkorne bolezni.
Raven sladkorja v krvi se ves čas spreminja, vendar pa ne sme preseči nekaterih mejnih vrednosti. Kadar je koncentracija sladkorja na tešče 7 milimolov na liter krvi ali višja, po obroku pa nad 11, lahko že postavimo diagnozo: sladkorna bolezen.
Sladkorna bolezen je povezana z delovanjem trebušne slinavke in hormona inzulina, ki uravnava koncentracijo sladkorja v krvi. Inzulin deluje na jetra, skeletne mišice in na maščobno tkivo ter tako uravnava presnovo sladkorjev, maščob in proteinov. Izloča ga le manjši del trebušne slinavke – to so – morda se še spomnite iz pouka biologije – posebne beta celice Langerhansovih otočkov. Dr. Stožer je s kolegi razvil postopek, s pomočjo katerega preučujejo delovanje trebušne slinavke pri miškah.
V Sloveniji živi več kot 135.000 bolnikov s sladkorno boleznijo. Med njimi jih ima velika večina sladkorno bolezen tipa dve, ki je v največji meri posledica nezdravega življenjskega sloga.
909 epizod
Področje medicine je obširno, razvoj pa izredno hiter. Težko je slediti vsem novostim, ki so zaradi zapletenih postopkov uvajanja včasih že rahlo zastarele. Pa naj bodo to nove diagnostične metode ali pa tiste, ki so zaradi izpopolnjenih naprav bolnikom prijaznejše. V oddaji govorimo tudi o postopkih zdravljenja in rehabilitacije in novih zdravilih. V oddajo Ultrazvok vabimo najvidnejše domače strokovnjake z različnih področij, kjer poskušamo našim poslušalcem strokovno, obenem pa razumljivo predstaviti problematiko področij, ki jih najbolj zanimajo. Oddajo pripravlja Iztok Konc.
Študija: bolniki dosežejo izboljšanje s strogo dieto in zdravim življenjskim slogom
Leta sladke in mastne hrane ter nezdravo življenje pogosto vodijo v sladkorno bolezen. Zdravniki jo letno na novo odkrijejo pri kar 11.000 prebivalkah in prebivalcih Slovenije. Posledice sladkorne bolezni so lahko zelo hude, zato je ob diagnozi nujna sprememba življenjskega sloga. Ves trud se splača – opozarja doc. dr. Andraž Stožer z Medicinske fakultete v Mariboru – saj študije potrjujejo, da lahko stroga dieta obrne tok sladkorne bolezni.
Raven sladkorja v krvi se ves čas spreminja, vendar pa ne sme preseči nekaterih mejnih vrednosti. Kadar je koncentracija sladkorja na tešče 7 milimolov na liter krvi ali višja, po obroku pa nad 11, lahko že postavimo diagnozo: sladkorna bolezen.
Sladkorna bolezen je povezana z delovanjem trebušne slinavke in hormona inzulina, ki uravnava koncentracijo sladkorja v krvi. Inzulin deluje na jetra, skeletne mišice in na maščobno tkivo ter tako uravnava presnovo sladkorjev, maščob in proteinov. Izloča ga le manjši del trebušne slinavke – to so – morda se še spomnite iz pouka biologije – posebne beta celice Langerhansovih otočkov. Dr. Stožer je s kolegi razvil postopek, s pomočjo katerega preučujejo delovanje trebušne slinavke pri miškah.
V Sloveniji živi več kot 135.000 bolnikov s sladkorno boleznijo. Med njimi jih ima velika večina sladkorno bolezen tipa dve, ki je v največji meri posledica nezdravega življenjskega sloga.
Spolno vedenje ljudi se spreminja. Mobilne in spletne aplikacije za zmenke ter fenomen »chemsexa« so vzpodbudili eksperimentiranje; spolne avanture so oddaljene le za klik in vedno več mladih za doseganje užitka posega po prepovedanih psihoaktivnih substancah. Večjo odprtost in sproščenost v seksualnosti pa spremlja tudi zaskrbljenost. Raziskave kažejo, da je v zadnjem času prišlo do silovitega razmaha tveganega spolnega vedenja. Posledično se je tudi pri nas povečalo število okuženih in obolelih z eno ali celo več spolno prenosljivimi boleznimi. Iztok Konc se je za oddajo Ultrazvok pogovarjal s prof. dr. Mojco Matičič, ki vodi Ambulanto za spolno prenosljive okužbe na Infekcijski kliniki v Ljubljani. Foto: Tammy McGary/ Flickr, cc
Sarkoidoza je bolezen, ki lahko prizadene več organov. Najpogosteje napade oči, kožo, pljučne bezgavke in pljuča, redkeje pa jetra, vranico, srce in mišice. Starost obolelih je običajno pod 40 let. Čeprav zdravniki o sarkoidozi že veliko vedo, pa natančnega vzroka za njen izbruh in zdravila, ki bi jo pozdravilo, še vedno ne poznamo. Kljub temu pa z danes dostopno terapijo uspešno lajšamo znake in simptome bolezni. Vendar strokovnjaki še niso rekli zadnje besede. K še bolj učinkovitemu zdravljenju sarkoidoze bodo morda v prihodnje prispevale raziskave prof. dr. Marjete Terčelj, vodje Kliničnega oddelka za pljučne bolezni in alergije UKC Ljubljana. Nova spoznanja svoje raziskovalne skupine bo predstavila v oddaji Ultrazvok. Da ji prisluhnete, vas vabi Iztok Konc. Foto: CT slika pljuč z označenimi sarkoidoznimi granulomi. Avtor: Hellerhoff/ Wikimedia Commons, cc
Zakaj je sečni mehur poleti bolj občutljiv in zakaj je vnetje pogostejše pri mladih ženskah ter ženskah v menopavzi, bo v tokratni oddaji Ultrazvok pojasnil zdravnik Andrej Drozg iz Splošne bolnišnice Celje. Povedal bo tudi, zakaj za hitrejše izboljšanje stanja priporoča brusnični in ursi čaj. Kdaj pa je na vrsti zdravljenje z antibiotiki? V Ultrazvoku sprašuje Iztok Konc, odgovarja doktor Andrej Drozg. Foto: LabLit/ Flickr, cc
Dermatologinja Katarina Šmuc Berger iz izolske bolnišnice se vsakodnevno srečuje s poškodbami in tudi najhujšimi posledicami prekomernega izpostavljanja sončnim žarkom. Med njimi omenja neprijetne opekline in črni kožni rak oziroma maligni melanom. Malo za šalo pa veliko zares pravi, da bi bilo najbolje, če besede »sončenje« ne bi bilo niti v slovarju. O tem, kaj glede zaščite in nege kože pred in po sončenju svetuje svojim pacientom in tudi dopustnikom, ki poiščejo pomoč v njeni ambulanti, v oddaji Ultrazvok. Zdravnico Katarino Šmuc Berger je pred mikrofon povabil Iztok Konc. Foto: Gordon/ Flicke, cc
Odkritje, da tudi človeško telo izloča snovi, ki so zelo podobne kanabinoidom iz konoplje, preseneča strokovnjake in tudi širšo javnost. Danes vemo, da prav te spojine vplivajo na osrednje živčevje in na imunski sistem organizma. Poleg specialnih receptorjev tvorijo osrednji del tako imenovanega endokanabinoidnega sistema. Njegovo delovanje bo v oddaji Ultrazvok pojasnil prof. dr. Lovro Stanovnik z Inštituta za farmakologijo in eksperimentalno toksikologijo Medicinske fakultete v Ljubljani. Z njim se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Incase/ Flickr, cc
Žlahtni plin argon se v posebni sondi v le nekaj sekundah ohladi na – 100 °C. Podatek, ki ga lahko takoj pozabimo. Vendar ne v oddaji Ultrazvok; v njej bo imel večjo težo. Dr. Vladka Salapura nam bo namreč predstavila novo tehniko, s katero zdravniki uničijo rakave zasevke v kosteh. Postopek se imenuje krioablacija; metastaze zdravniki enostavno zamrznejo. Pri tem sta jim v pomoč plina helij in že omenjeni argon. Podrobneje dr. Vladka Salapura s Kliničnega oddelka za radiologijo v Ljubljani in Iztok Konc v naslednjih minutah. Foto: Hellerhoff/ Wikimedia Commons, cc Rentgenski posnetek zasevkov v medenici in stegnenicah
Najpogostejša motnja srčnega ritma je atrijska fibrilacija. Takrat nam srce bije zelo hitro – utripne več kot 150-krat na minuto. To pospeši nastajanje nevarnih krvnih strdkov, ki lahko povzročijo ledvični ali srčni infarkt, največkrat pa zamašijo žile v možganih, kar pripelje do možganske kapi. Strdke lahko omejimo z zdravili proti strjevanju krvi, zato zdravniki pogosto napotijo bolnike v tako imenovane antikoagulacijske ambulante. Vanje je, po besedah prim. Vojka Kaniča iz Univerzitetnega kliničnega centra Maribor, vpisanih že več kot 35.000 pacientov. Podrobneje v oddaji Ultrazvok z Iztokom Koncem. Foto: Hector Lazo/ Flickr, cc
Ljudem, ki so alergični na strup čebele ali ose in so po piku že doživeli težjo reakcijo, zdravniki svetujejo specifično imunoterapijo. Pri njej zdravijo kar s strupom, na katerega je pacient alergičen. Bolniki so proti najhujšim reakcijam zaščiteni že takoj po začetnem zdravljenju, celoten postopek specifične imunoterapije pa traja 5 let. Terapijo bo v oddaji Ultrazvok podrobneje predstavila zdravnica specialistka Mihaela Zidarn s Klinike Golnik. Za ljudi, ki so na pik žuželk alergični, je hitra zdravniška pomoč nujna. Zaradi burne reakcije telesa na čebelji ali osji strup je namreč lahko ogroženo njihovo življenje. Pripravlja Iztok Konc. Foto: Mark Robinson/ Flickr, cc
Povišana telesna temperatura in bolečina okrog popka, ki se preseli na desno stran trebuha, sta velikokrat znamenji za vnetje slepiča. Gre za eno najpogostejših kirurških obolenj, opozarjajo v Splošni bolnišnici Celje, saj tam skoraj ni dneva, da ne bi operirali otroka ali odraslega z vnetim slepičem. »Vsak kirurg, ki dežura na abdominalnem oddelku, mora znati odstraniti vnet slepič,« pravi Matej Podgoršek iz Oddelka za splošno in abdominalno kirurgijo v Celju. Za oddajo Ultrazvok je mladi kirurg podrobneje predstavil najpogostejše vzroke, ki botrujejo vnetju slepiča, in potek kirurškega posega. Z njim se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: fiddledydee/ Flickr, cc
Že kar 85 aktivnih snovi so raziskovalci odkrili v konoplji. Najbolj poznana kanabinoida sta THC in CBD. V tokratni oddaji Ultrazvok bomo spoznali njune pozitivne učinke in terapevtski potencial. Minevata namreč dve leti, od kar je tudi pri nas dovoljena uporaba snovi iz konoplje v medicinske namene. Iztok Konc se je pogovarjal s prof. dr. Mojco Kržan iz Medicinske fakultete v Ljubljani. O izkušnjah z zdravili, ki vsebujejo kanabinoide, pa bo govorila tudi prim. Josipina Ana Červek iz Onkološkega inštituta. Vabljeni k poslušanju. Foto: Alexodus/ Flickr, cc
Ko so prišla na trg, so vlila upanje številnim bolnikom in njihovim bližnjim. Gre za biološka zdravila, ki izboljšajo zdravljenje težkih bolezni. Danes z njimi uspešno lajšamo in zdravimo nekatera rakava obolenja ter avtoimunske bolezni. Zdaj pa je čas, da obrnemo nov list. Strokovnjaki pravijo, da je nastopilo obdobje tako imenovanih podobnih bioloških zdravil. Napovedujejo, da bo zdravljenje z njimi učinkovito in še bolj dostopno. Pri razvoju podobnih bioloških zdravil ima v svetovnem merilu pomembno vlogo tudi družba Lek – članica skupine Sandoz. Pogovarjali smo se z njihovima strokovnjakoma: mag. Ingrid Schwarzenberger in dr. Urošem Urlebom. Podobna biološka zdravila pa so tudi področje, s katerim se na Fakulteti za farmacijo v Ljubljani ukvarja prof. dr. Janko Kos. Vse tri boste slišali v oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: andy johnston/ Flickr, cc
Eden najpogostejših vzrokov za hripav glas so polipi na glasilkah. Nastanejo zaradi glasovnih zlorab in neprimernih govornih navad, kot sta glasno govorjenje in kričanje. Sluznico glasilk pa spremenijo in poškodujejo tudi alergije, refluks in kajenje. Polip na glasilki je običajno benigen in se redko maligno spremeni. Rešimo pa se ga lahko le s kirurškim posegom. Podrobneje pa v oddaji Ultrazvok z otorinolaringologinjo Ireno Hočevar Boltežar iz UKC Ljubljana. Z njo se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Dan Simpson/ Flickr, cc
Kako do lepe porodne izkušnje? Pa naj bo to porod brez strahu, z razumevajočo babico, s čim manj bolečinami, doma ali v porodnišnici. Morda pa si želite roditi v vodi? Porod v vodi naj bi bil ugoden tako za žensko kot otroka. O izkušnjah, prednostih in slabostih rojevanja v vodi smo se pogovarjali z zdravnico Petro Bavčar iz Porodnišnice v Postojni. Govorili pa smo tudi s svetovno znanim francoskim porodničarjem Michelom Odentom, ki že več kot petdeset let postavlja standarde na področju poroda in velja za utemeljitelja rojevanja v vodi. Ultrazvok in Iztok Konc. Foto: Susan/ Flickr, cc
Kje tiči vzrok, da se rak razraste po telesu? Odgovor prinašajo novejše raziskave, ki vedno bolj kažejo na pomemben vpliv imunskega sistema na nastanek in razvoj tumorskega tkiva. Nekateri raki namreč prelisičijo naš imunski sistem do te mere, da mu obrambne celice celo pomagajo. Ta nova spoznanja so raziskovalce spodbudila k iskanju rešitev in s tem omogočila razvoj tumorskih cepiv. Ali se bomo torej v prihodnje lahko cepili proti raku? Iztok Konc se je za oddajo Ultrazvok pogovarjal z dr. Srdjanom Novakovićem iz Onkološkega inštituta v Ljubljani. Foto: Metastatska rakava celica v jetrih. National Cancer Institute/ WikimediaCommons
Strah pred medicinskimi preiskavami je pogosto velik in težko premagljiv. Nekoliko lažje nam je, če nam povejo, da postopek ne boli. Pri bronhoskopiji zdravnik s cevko bronhoskopa potuje skozi nos, žrelo in sapnik v pljuča. Na zaslonu opazuje in išče bolezenske spremembe; če je potrebno, odščipne tudi delček tkiva. Bronhoskopijo zdaj na Kliniki Golnik izvajajo v sedaciji in tudi v kratkotrajni splošni anesteziji. Iztok Konc se je za oddajo Ultrazvok o tem pogovarjal z mag. Alešem Rozmanom, ki na Golniku vodi endoskopski oddelek. Foto: National Cancer Institute/ Wikimedia Commons, cc
Že vsakemu četrtemu med nami grenijo življenje vnete in srbeče oči, voden izcedek iz nosu, kihanje, utrujenost in glavobol. Po ocenah strokovnjakov namreč od 20 do 30 odstotkov ljudi trpi za senenim nahodom, ki ga povzroča alergija na cvetni prah dreves in trav. Zato ne preseneča, da so prav antihistaminiki, s katerimi blažimo znake in simptome senenega nahoda, med najbolj pogosto uporabljenimi zdravili. Kako antihistaminiki delujejo? Kakšni so njihovi stranski učinki? Ali res povzročajo zaspanost? Vprašanja za asist. mag. Mihaelo Zidárn s Klinike Golnik. Zdravnica specialistka pa pozna še boljšo terapijo proti alergijam. Več v oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: Alastair Vance/ Flickr, cc
Ko mislimo, da o sladkorju in sladkorni bolezni vemo že vse, nas doleti nova informacija. Ali ste že slišali za preddiabetes? Sladkor lahko dolga leta, tudi desetletje ali več, tiho uničuje naše telo. Povišane koncentracije sladkorja v krvi pa sploh ne opazimo; težav ne zaznajo niti običajne meritve glukoze na tešče. Preddiabetes pa razkrije meritev sladkorja po jedi in pa tudi tako imenovani oralni glukozni tolerančni test, ki ga zlasti dobro poznajo diabetiki in nosečnice. Zakaj velja pomeriti sladkor tudi po jedi, ko nismo tešč, bo v oddaji Ultrazvok pojasnil asist. dr. Aleš Skvarča s Kliničnega oddelka za endokrinologijo, diabetes in presnovne bolezni UKC Ljubljana. Z njim se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Frankieleon/ Flickr, cc
Zanimanje javnosti za virus Zika ne pojenja. Epidemija se namreč še vedno širi. Zdaj, tako podatki Svetovne zdravstvene organizacije, o okužbi z Ziko poročajo že iz 62-ih držav. Zadnja, ki so jo dodali na seznam, je Vietnam. Skrivnost virusa Zika si prizadevajo razvozlati številni strokovnjaki. Prof. dr. Tatjana Avšič Županc iz Inštituta za mikrobiologijo in imunologijo v Ljubljani bo predstavila nekatere novejše izsledke raziskav. V oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc, pa tudi osnovni nasveti popotnikom, ki se bodo med prvomajskimi prazniki odpravili v dežele, ki jih je Zika najbolj prizadela. Foto: Sanofi Pasteur/ Flickr, cc
Ameriški znanstveniki so predstavili novo terapijo za zdravljenje krvnega raka. Mediji so jo že označili za revolucionarno, navdušeni pa so tudi strokovnjaki. Prof. dr. Peter Černelč, predstojnik Kliničnega oddelka za hematologijo UKC Ljubljana, predvideva, da bo nov postopek tudi pri nas dostopen že v nekaj letih. Pri številnih bolnikih, ki so jih ameriški raziskovalci zdravili z novo imunoterapijo, se je bolezen ustavila ali povsem umaknila; tudi pri bolnikih s težko ozdravljivo akutno limfoblastno levkemijo. Podrobneje o tem z dr. Černelčem v oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: Phillip Jeffrey. www.fadetoplay.com. / Flickr, cc
Creutzfeldt-Jakobova bolezen je redka, vendar neozdravljiva bolezen. Morda zanjo ne bi slišali nikoli, če ne bi v osemdesetih in devetdesetih letih prejšnjega stoletja v Veliki Britaniji izbruhnila bolezen norih krav. Epidemiji, ki se je razširila med živalmi, so sledili tudi posamezni primeri pri ljudeh. V spominu so še žive podobe umirajočih mladih bolnikov, priklenjenih na postelje. Dve desetletji zatem se je Iztok Konc o Creutzfeldt-Jakobovi bolezni, ki prizadene možgane, za oddajo Ultrazvok pogovarjal s prof. dr. Maro Popović iz ljubljanske Medicinske fakultete. Foto: AJC ajcann.wordpress.com/ Flickr, cc
Neveljaven email naslov