Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Kako lahko tudi začetnik prepozna napake in bolezni vina?
Vino je priljubljena pijača, ki jo uvrščajo med živila, spremlja in bogati številne evropske in svetovne kuhinje, od preprostih tradicionalnih do najbolj prefinjenih. Bolj kot kateri koli drug pridelek odseva raznovrstnost dežele, lokalne kulture kvasovk ter podnebje in pogoje, pri katerih zori grozdje in pri katerih poteka njegova predelava. Manj prijetne spremljevalke vinskih doživetij so napake vina, ki lahko izkušnjo poletnega kosila ali večerje spremenijo v razočaranje.
Razlikujemo med napakami, boleznimi in pomanjkljivostmi vina, pojasnjuje somelje in vinski publicist Jože Rozman.
Najpogostejši napaki vina sta oksidacija in “bekser” ali žveplec. Prvo prepoznamo po vonju naribanih jabolk, drugo po vonju gnilih jajc.
Napake in bolezni vina lahko prepoznamo senzorično. Sicer pa vino “okušamo” in uživamo z vsemi čutili.
Najprej poslušamo, kako vino teče v kozarec. Mlado vino bo teklo živahno in iskrivo, starejše ali sladko vino bo teklo tiho, oljnato.
Vino hranimo v temnem in hladnem prostoru, zaželeno je, da so nihanja temperature v tem prostoru čim manjša. Če mošnjiček dopušča, si lahko omislite tudi vinsko hladilno vitrino, potem težav z nihaji temperature ne boste imeli. Steklenice naj vedno počivajo v ležečem položaju. In ne pozabite na zmernost pri uživanju vina, z njo boste ohranili zdravje in dostojanstvo.
Kako lahko tudi začetnik prepozna napake in bolezni vina?
Vino je priljubljena pijača, ki jo uvrščajo med živila, spremlja in bogati številne evropske in svetovne kuhinje, od preprostih tradicionalnih do najbolj prefinjenih. Bolj kot kateri koli drug pridelek odseva raznovrstnost dežele, lokalne kulture kvasovk ter podnebje in pogoje, pri katerih zori grozdje in pri katerih poteka njegova predelava. Manj prijetne spremljevalke vinskih doživetij so napake vina, ki lahko izkušnjo poletnega kosila ali večerje spremenijo v razočaranje.
Razlikujemo med napakami, boleznimi in pomanjkljivostmi vina, pojasnjuje somelje in vinski publicist Jože Rozman.
Najpogostejši napaki vina sta oksidacija in “bekser” ali žveplec. Prvo prepoznamo po vonju naribanih jabolk, drugo po vonju gnilih jajc.
Napake in bolezni vina lahko prepoznamo senzorično. Sicer pa vino “okušamo” in uživamo z vsemi čutili.
Najprej poslušamo, kako vino teče v kozarec. Mlado vino bo teklo živahno in iskrivo, starejše ali sladko vino bo teklo tiho, oljnato.
Vino hranimo v temnem in hladnem prostoru, zaželeno je, da so nihanja temperature v tem prostoru čim manjša. Če mošnjiček dopušča, si lahko omislite tudi vinsko hladilno vitrino, potem težav z nihaji temperature ne boste imeli. Steklenice naj vedno počivajo v ležečem položaju. In ne pozabite na zmernost pri uživanju vina, z njo boste ohranili zdravje in dostojanstvo.
Starejši skupaj z nosečnicami in otroki sodijo v rizično skupino ljudi, pri katerih velja previdnost pri uživanju nekaterih skupin živil. V starejšem življenjskem obdobju se zmanjšujejo motorične zmožnosti, kar lahko povzroča težave pri pripravi hrane in hranjenju. Na željo po prehranjevanju vpliva tudi slabšanje funkcije okusa in vonja. Oslabijo tudi vid in sluh ter funkcije prebavnega sistema – od slabših zob in nezmožnosti žvečenja do upočasnjene peristaltike in zmanjšanja izločanja prebavnih sokov v celotnem prebavnem traktu. Tudi stranski učinki zdravil lahko odvračajo od hranjenja in povzročajo podhranjenost. Starostniki so zaradi oslabljenega delovanja imunskega sistema bolj dovzetni za okužbe in zastrupitve z živili. Zaradi vsega naštetega je v tretjem življenjskem obdobju uživanje zdravih in varnih živil še posebej pomembno.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Če bi vam rekli: izvolite za zajtrk malce fosforja ali fosfatov, bi nas najbrž malce čudno pogledali, a fosfati se nahajajo v mnogih živilih, zlasti beljakovinskih in so nujni za zdravje naših kosti in zob. Na drugi strani živilska industrija uporablja fosfate v obliki aditivov iz različnih tehnoloških razlogov – za uravnavanje kislosti živil ter kot emulgatorje in stabilizatorje. Kaj so pravzaprav fosfati, v katerih vrstah živil se nahajajo in ali nam preveč fosfatov lahko tudi škodi, o tem z Nino Zupanič z Inštituta za nutricionistiko v Ljubljani.
V tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” govorimo o rastlinskih vrstah mleka, kot so mandljevo, kokosovo, ovseno ali sojino mleko. Vsaj proizvajalci so jim nadeli takšen naziv, četudi takšno poimenovanje ni točno, poudarja prehranska strokovnjakinja in dipl. inž. živilstva in prehrane Anja Pristavec. Mleko je namreč tekočina, ki jo pridobimo z molžo sesalcev, ti napitki pa so narejeni iz žit ali oreščkov. Kako zdravi so, je odvisno od sestavin, iz katerih so narejeni. Pri večini napitkov gre za industrijsko predelana živila, zato ni samo po sebi umevno, da so tako zdrava, kot se jim pripisuje. So pa, kot pravi sogovornica Anja Pristavec, lahko zelo funkcionalna, zlasti za ljudi z laktozno intoleranco.
Neveljaven email naslov