![Edita Cetinski Malnar je za oddajo Prava ideja štiri dni s 16-člansko gospodarsko delegacijo obiskovala pomembna turška gospodarska stičišča. Foto: MMC RTV SLO/Stane Sršen](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2012/04/18/64873324_edita-cetinski-malnar.jpg)
![Vesna Dordeska](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2012/04/18/64873312_vesna-drodeska.jpg)
![Bazar v Carigradu](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2012/04/18/64873313_istanbul-bazar.jpg)
![Turška vojska](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2011/07/30/64809058_highres_00000401160230-1.jpg)
Urednica in voditeljica oddaje Prava ideja se je konec marca s snemalcem podala v Turčijo, ki jo je obiskala tudi slovenska gospodarska delegacija. 16 predstavnikov podjetij je obiskalo Izmir, Carigrad in Maniso ter iskalo nove poslovne priložnosti. Teh v 77-milijonski Turčiji res ne manjka. Lani je imela ta država na stičišču evropskega in arabskega sveta 8-odstotno gospodarsko rast, ogromno se vlaga v razvoj in dobro poslovno okolje. Podjetja vabijo v tehnološke parke, ki so mesta v malem - s svojo infrastrukturo, šolami, vrtci, železniško povezavo, zdravstvenimi domovi - in kjer so cene zemljišč zelo ugodne.
"Priložnosti je res veliko, še posebej za Slovence, ker so Turki Slovencem res naklonjeni, saj smo nekdanja jugoslovanska republika. Tam je namreč ogromno ljudi iz Srbije, Makedonije, Kosova. Veliko poslujejo tudi z Italijo, ki je za njih okno v zahodni del sveta, in ker je Slovenija v Evropski uniji, vidijo priložnosti tudi pri nas," opisuje Cetinski Malnarjeva.
V oddaji Prava ideja! so objavili intervju z uspešno slovensko podjetnico v Turčiji in še, zakaj Turčija tako hitro napreduje v primerjavi z drugimi državami.
Prava ideja je na sporedu vsako sredo ob 23. uri, ponovitev pa vsak četrtek ob 16.30 na 1. programu TV Slovenija. Vabljeni k ogledu!
Se vam zdi, da naši gospodarstveniki vidijo Turčijo kot trg velikih priložnosti?
Prepoznajo, a še zdaleč ne dovolj. Vsi smo bili presenečeni nad razcvetom Turčije, še vedno imamo v mislih, da ni tako razvita država. A nas že prehiteva na različnih področjih. Ima ogromno relativno poceni delovne sile, predvsem mlade. Povprečna starost je namreč 25 let, in to v državi s 77 milijoni prebivalcev. Veliko se gradi, postavlja tovarne, ljudje so se zaradi politike Turčije, da bi se približala EU-ju, pripravljeni prilagajati zahodnemu načinu dela, hkrati pa ohranjajo svojo tradicionalnost. Preplet med zahodom in vzhodom je zelo zanimiv. Tukaj je Turčija našla svojo lastno pot in menim, da je že tako daleč, da se bo začela spraševati, ali sploh še potrebujejo Evropsko unijo ali pa bo Evropa počasi potrebovala Turčijo. Arabske države, ki so zamenjale režime, se vse zgledujejo po turški politiki. Pojavljajo se težnje, da bi ustanovili Otomansko unijo.
Omenili ste preplet tradicionalnih in modernih prijemov in pogledov. Kaj je torej za gospodarstvenike pomembno, da vedo pri poslovanju s turškimi partnerji?
Zelo pomembno je, da si do njih prijateljski, odprt, prijazen, da si pripravljen z njimi popiti čaj. Posli se ne sklenejo čez noč, treba je vztrajati in si pridobiti zaupanje. Po drugi strani pa je treba biti vztrajen pri ceni, da se ne popusti hitro. Turki so trdi pogajalci, in če bo poslovnež preveč popuščal, bodo še bolj pritiskali. Pravijo, da se je treba pri sebi odločiti, kaj je tvoja cena, in pri tem vztrajati. Potem te vzamejo kot kredibilnega pogajalca in s tabo sklenejo posel, ko si najmanj pričakoval. Zelo cenijo evropske izdelke. Ko te sprejmejo za svojega partnerja, pa se ti začno odpirati poti, saj se dobra beseda širi predvsem od ust do ust. Je pa treba spoštovati tudi njihovo muslimansko vero. Slišala pa sem tudi več priporočil, da je dobro zahtevati plačilo za izdelke oziroma storitve vnaprej.
Kje pa je največ priložnosti za vlaganje?
Možnosti so različne. Trenutno se največ posluje v avtomobilski industriji, razvija se lesna, pohištvena industrija, saj veliko dajo na kakovostne izdelke. Možnosti so na področju izobraževanja, v turizmu, gradbeništvu.
Imajo pa v Turčiji zelo visoke cene bencina. Se čuti vpliv tega?
Ni kaj dosti govora, da bi to vplivalo, saj so velike olajšave dane na drugih področjih. Tudi plače so popolnoma primerljive s slovenskimi, inženirji imajo tudi višje, več kot 5.000 evrov mesečnih prihodkov. Nižja je tudi cena hrane, razen v Carigradu.
So priložnosti tudi v nasprotni smeri – bodo turški podjetniki vlagali v projekte v Sloveniji?
Absolutno, tudi to so napovedovali. Želijo investirati v različna področja. Zanima jih predvsem Slovenija kot okno v zahodni del Evrope. Zanimali so se na primer tudi za nakup Adrie Airways, še posebej jih zanima Luka Koper.
V Pravi ideji ste pripravili tudi nekaj posebnih prispevkov o Slovenkah, ki so se kot podjetnice, poslovne ženske, dobro znašle v Turčiji.
Ogromno telefonskih klicev sem opravila in iskala slovenske podjetnike v Turčiji. Ugotovila sem, da so predvsem ženske. Spoznala sem tri Slovenke, te so mi nato povedale še za dve. So zelo uspešne, našle so se v tem delu sveta, uživajo, imajo družine. Pravijo, da uspeš kot povsod – z vztrajnostjo, drznostjo, prilagodljivostjo. Najprej se moraš naučiti turščine, če želiš, da te sprejmejo. Turki po njihovih besedah pri Slovenkah zelo cenijo to, da so ambiciozne, določne, da si upajo. To pogrešajo pri turških ženskah, ki so navajene, da se mlade poročijo, ostanejo doma in skrbijo za družino.
Anja Vojsk je kot 22-letna Ljubljančanka prišla v Turčijo, in ker ji je bila dežela všeč, se je odločila ostati. Sedem let je vodila proizvodnjo avtomatskih dvižnih vrat, uspešno poslovala in imela 15 zaposlenih. Nato pa je eden od zaposlenih zadržal oziroma ukradel avanse strank in tako je morala sklenjene posle dokončati na svoje stroške. Delavec je zdaj v zaporu, Anja pa je podjetje prodala. A pravi, da ima toliko poslovnih stikov in razvito mrežo, da bo poskusila z novim podjetjem in novim področjem.
Vesna Dordeska je diplomirana psihologinja iz Izole, delala je v Luki Koper. Tam je spoznala Turka, se preselila v Turčijo, kjer ima zdaj veliko proizvodnjo riža. Z njim se ukvarja tudi znanstveno, dela raziskave, lokalnim kmetom je predlagala, katera zemlja je najboljša za kakšno vrsto riža in se jim je pridelek zelo povečal, zato jo zelo spoštujejo. Bila pa je tudi svetovalka Evropske unije za področje riža.
Alenka Kurtuluş prihaja iz Litije, v Turčiji je poročena in ima otroka. Poslovno pa je direktorica za finance prestižnega carigrajskega hotela Sheraton, kjer je zaposlenih več kot polovica žensk, tudi tujk.
Njihove zgodbe so predstavljene v oddaji Prava ideja!
Kakšna je vaša izkušnja kot novinarke, ste hitro pridobili sogovornike?
Da, zelo radi so sodelovali. Turški poslovneži, ki sem jih spoznala, so pravi džentelmeni, izobraženi in razgledani. So odprti, prijazni, ves čas iščejo nove priložnosti. Čutiti je to željo, da bi prišli do novih stikov in poslov. Strast do poslov, ki jo v Sloveniji pogosto pogrešam, je tam zelo močna.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje