Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Velblod je rod sodoprstih kopitarjev iz družine kamel, v katerega uvrščamo dve danes živeči vrsti, enogrbo in dvogrbo kamelo. Izvirata iz suhih predelov Azije. Od divjih populacij teh dveh vrst je ostalo le okoli 1000 osebkov dvogrbe kamele v puščavi Gobi, ki so skrajno ogroženi, enogrba kamela pa je danes izključno domača žival. Kamelje mleko je še danes glavni vir hrane nomadskih plemen v severni Afriki. Kaj vse so Liani Buršič o kameli povedali učenci 3. b razreda OŠ Frana Albrehta Kamnik ter biologinja in vodnica v ljubljanskem ZOO-ju Petra Hrovatin pa boste slišali v posnetku.
Velblod je rod sodoprstih kopitarjev iz družine kamel, v katerega uvrščamo dve danes živeči vrsti, enogrbo in dvogrbo kamelo. Izvirata iz suhih predelov Azije, od koder so enogrbo kamelo uspešno naselili po vsej severni Afriki in v Avstralijo, dvogrba pa živi udomačena v vseh suhih predelih Azije od Turčije do vzhodne Kitajske. Od divjih populacij teh dveh vrst je ostalo le okoli 1000 osebkov dvogrbe kamele v puščavi Gobi, ki so skrajno ogroženi, enogrba kamela pa je danes izključno domača žival.
Kamelje mleko je še danes glavni vir hrane nomadskih plemen v severni Afriki, užitno pa je tudi njihovo meso.
Razširjen izraz za obe vrsti velblodov je »kamela«, vendar je ta izraz ustreznejši za vse predstavnike družine kamel, kamor uvrščamo tudi lamo, alpako, gvanaka in vikunjo.
Fiziološko, anatomsko in vedenjsko so velblodi zelo dobro prilagojeni na sušne razmere. Njihov organizem lahko prenese mnogo bolj drastično dehidracijo in nihanje telesne temperature kot drugi sesalci, poleg tega pa zelo učinkovito zadržujejo vodo v telesu.
Kamele lahko brez vode preživijo teden dni in dolgo časa se je verjelo, da so tega sposobne zahvaljujoč zalogi vode, ki jo nosijo s seboj v grbi. Čemu pa bi bila drugače namenjena čudna izboklina ali dve na njihovem hrbtu? Kopičenju vode prav zagotovo ne, to je sedaj že znano. V resnici je grba maščobno tkivo. Zaloga maščobe na njihovem hrbtu lahko tehta tudi preko 35 kg in kameli omogoča, da brez hrane preživi tudi do 2 tedna.
Ko kamelji organizem porablja maščobne zaloge iz grbe, predela vsak gram maščobe v več kot en gram vode. Zaradi tega bi lahko rekli, da je grba tista, ki kamelam omogoča preživetje, brez da bi užile vodo 7 dni. A vedeti moramo, da pljuča in drugi organi pri tem porabijo veliko vode, zato ima kamela po presnovi maščobe manj vode kot na začetku. Grba jim torej daje potrebno energijo, ne pripomore pa k njihovi sposobnosti preživetja brez vode na daljše obdobje.
Kaj torej kamelam zares omogoča, da zdržijo tako dolgo brez vode?
Skrivnost je v obliki njihovih rdečih krvničk. Večina sesalcev imamo rdeče krvničke okrogle oblike, pri kamelah pa so te ovalne. To pospešuje njihov pretok tudi v obdobjih dehidracije in jim omogoči odpornost na visoko osmotsko variranje. Navadne celice bi se namreč lahko pretrgale ko kamela začne piti, saj to počne izjemno hitro. Kamela lahko popije 200 litrov vode v treh minutah in njen organizem je temu prilagojen.
Na kakšne načine so kamele še prilagojene na izjemne življenjske pogoje?
Kamele lahko prenesejo spremembe v telesni temperaturi in konzumiranju vode, ki bi ubile večino drugič živali. Njihova telesna temperatura niha od 34°C zgodaj zjutraj in se čez dan povzpne na 40 °C, preden se začnejo z nočjo spet ohlajati. Ohranjanje stabilne možganske temperature je ključno za vsak organizem in kamelam to omogoča splet arterij in ven, ki ležijo blizu ene drugim. Tako uporabljajo nasprotni tok krvi za hlajenje krvi, ki je na poti v možgane.
Kamele se redko potijo, tudi ko temperatura ozračja doseže 50 °C. Že tako redke potne kapljice izhlapijo takoj na površju kože in ne pridejo na kožuh. To kaže, da izhlapevanje povzroča njihova visoka telesna temperatura, bolj kot temperatura ozračja. Medtem ko lahko večina sesalcev prenese le 12 do 14 % izgubo telesne teže zaradi dehidracije, kamele dosežejo kar 25 %, preden se pojavi nevarnost srčnega zastoja. Ko kamela izdihne, se para ujame v nosnicah in voda se absorbira nazaj v telo.
Kamele pred pregrevanjem ščiti tudi njihov kožuh, ki jim nudi izolacijo pred vročino, ki jo oddajajo razgreta tla. Poleti njihov kožuh postane svetlejši, da odbije čim več svetlobe in jih ščiti pred opeklinami. Tudi dolge noge so namenjene temu, da jih držijo čim dlje od vročih tal, ki dosežejo tudi temperature 70 °C.
Kamele večino potrebne vode lahko dobijo že iz zelenih rastlin. Njihove usnjate ustnice jim omogočajo, da jedo liste tudi z rastlin z močnim trnjem. Njihovo črevesje in ledvice dobro izkoristijo vso vodo. Njihov urin je tako strukture gostega sirupa, njihovo blato pa je tako suho, da lahko Beduini z njim zakurijo ogenj, brez da bi ga prej sušili.
Kaj vse vedo o kameli učenci 3. b razreda OŠ Frana Albrehta Kamnik ter biologinja in vodnica v ljubljanskem ZOO-ju Petra Hrovatin pa boste lahko slišali v posnetku.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Velblod je rod sodoprstih kopitarjev iz družine kamel, v katerega uvrščamo dve danes živeči vrsti, enogrbo in dvogrbo kamelo. Izvirata iz suhih predelov Azije. Od divjih populacij teh dveh vrst je ostalo le okoli 1000 osebkov dvogrbe kamele v puščavi Gobi, ki so skrajno ogroženi, enogrba kamela pa je danes izključno domača žival. Kamelje mleko je še danes glavni vir hrane nomadskih plemen v severni Afriki. Kaj vse so Liani Buršič o kameli povedali učenci 3. b razreda OŠ Frana Albrehta Kamnik ter biologinja in vodnica v ljubljanskem ZOO-ju Petra Hrovatin pa boste slišali v posnetku.
Velblod je rod sodoprstih kopitarjev iz družine kamel, v katerega uvrščamo dve danes živeči vrsti, enogrbo in dvogrbo kamelo. Izvirata iz suhih predelov Azije, od koder so enogrbo kamelo uspešno naselili po vsej severni Afriki in v Avstralijo, dvogrba pa živi udomačena v vseh suhih predelih Azije od Turčije do vzhodne Kitajske. Od divjih populacij teh dveh vrst je ostalo le okoli 1000 osebkov dvogrbe kamele v puščavi Gobi, ki so skrajno ogroženi, enogrba kamela pa je danes izključno domača žival.
Kamelje mleko je še danes glavni vir hrane nomadskih plemen v severni Afriki, užitno pa je tudi njihovo meso.
Razširjen izraz za obe vrsti velblodov je »kamela«, vendar je ta izraz ustreznejši za vse predstavnike družine kamel, kamor uvrščamo tudi lamo, alpako, gvanaka in vikunjo.
Fiziološko, anatomsko in vedenjsko so velblodi zelo dobro prilagojeni na sušne razmere. Njihov organizem lahko prenese mnogo bolj drastično dehidracijo in nihanje telesne temperature kot drugi sesalci, poleg tega pa zelo učinkovito zadržujejo vodo v telesu.
Kamele lahko brez vode preživijo teden dni in dolgo časa se je verjelo, da so tega sposobne zahvaljujoč zalogi vode, ki jo nosijo s seboj v grbi. Čemu pa bi bila drugače namenjena čudna izboklina ali dve na njihovem hrbtu? Kopičenju vode prav zagotovo ne, to je sedaj že znano. V resnici je grba maščobno tkivo. Zaloga maščobe na njihovem hrbtu lahko tehta tudi preko 35 kg in kameli omogoča, da brez hrane preživi tudi do 2 tedna.
Ko kamelji organizem porablja maščobne zaloge iz grbe, predela vsak gram maščobe v več kot en gram vode. Zaradi tega bi lahko rekli, da je grba tista, ki kamelam omogoča preživetje, brez da bi užile vodo 7 dni. A vedeti moramo, da pljuča in drugi organi pri tem porabijo veliko vode, zato ima kamela po presnovi maščobe manj vode kot na začetku. Grba jim torej daje potrebno energijo, ne pripomore pa k njihovi sposobnosti preživetja brez vode na daljše obdobje.
Kaj torej kamelam zares omogoča, da zdržijo tako dolgo brez vode?
Skrivnost je v obliki njihovih rdečih krvničk. Večina sesalcev imamo rdeče krvničke okrogle oblike, pri kamelah pa so te ovalne. To pospešuje njihov pretok tudi v obdobjih dehidracije in jim omogoči odpornost na visoko osmotsko variranje. Navadne celice bi se namreč lahko pretrgale ko kamela začne piti, saj to počne izjemno hitro. Kamela lahko popije 200 litrov vode v treh minutah in njen organizem je temu prilagojen.
Na kakšne načine so kamele še prilagojene na izjemne življenjske pogoje?
Kamele lahko prenesejo spremembe v telesni temperaturi in konzumiranju vode, ki bi ubile večino drugič živali. Njihova telesna temperatura niha od 34°C zgodaj zjutraj in se čez dan povzpne na 40 °C, preden se začnejo z nočjo spet ohlajati. Ohranjanje stabilne možganske temperature je ključno za vsak organizem in kamelam to omogoča splet arterij in ven, ki ležijo blizu ene drugim. Tako uporabljajo nasprotni tok krvi za hlajenje krvi, ki je na poti v možgane.
Kamele se redko potijo, tudi ko temperatura ozračja doseže 50 °C. Že tako redke potne kapljice izhlapijo takoj na površju kože in ne pridejo na kožuh. To kaže, da izhlapevanje povzroča njihova visoka telesna temperatura, bolj kot temperatura ozračja. Medtem ko lahko večina sesalcev prenese le 12 do 14 % izgubo telesne teže zaradi dehidracije, kamele dosežejo kar 25 %, preden se pojavi nevarnost srčnega zastoja. Ko kamela izdihne, se para ujame v nosnicah in voda se absorbira nazaj v telo.
Kamele pred pregrevanjem ščiti tudi njihov kožuh, ki jim nudi izolacijo pred vročino, ki jo oddajajo razgreta tla. Poleti njihov kožuh postane svetlejši, da odbije čim več svetlobe in jih ščiti pred opeklinami. Tudi dolge noge so namenjene temu, da jih držijo čim dlje od vročih tal, ki dosežejo tudi temperature 70 °C.
Kamele večino potrebne vode lahko dobijo že iz zelenih rastlin. Njihove usnjate ustnice jim omogočajo, da jedo liste tudi z rastlin z močnim trnjem. Njihovo črevesje in ledvice dobro izkoristijo vso vodo. Njihov urin je tako strukture gostega sirupa, njihovo blato pa je tako suho, da lahko Beduini z njim zakurijo ogenj, brez da bi ga prej sušili.
Kaj vse vedo o kameli učenci 3. b razreda OŠ Frana Albrehta Kamnik ter biologinja in vodnica v ljubljanskem ZOO-ju Petra Hrovatin pa boste lahko slišali v posnetku.
Današnji dan poleg svetovnega dneva otrok zaznamuje tudi dan slovenskih splošnih knjižnic. Zagotovo je otrokova pravica tudi to, da bere kakovostno pisano besedo, ki jim jo mnogokrat ob obisku splošne knjižnice pomagajo izbrati knjižničarji. Zato so otroci, ki obiskujejo Osnovno šolo Antona Globočnika Postojna, Alešu Ogrinu povedali, kakšno je delo knjižničark in knjižničarjev.
Ob torkovih jutrih z najmlajšimi raziskujemo svet poklicev. Najpomembnejše naloge poklica, o katerem bomo skozi otroško razmišljanje več slišali v naslednjih minutah, so pomoč, svetovanje, legitimiranje, opozorilo, prijetje in pridržanje, zavarovanje, informiranje o posameznem dogodku, preprečitev posameznega dejanja in drugo. Govorimo seveda o poklicu policista, ki v glavni vlogi zagotavlja varnost ljudi in premoženja. O tem, kako si ta poklic predstavljajo in ali bi nekoč radi tudi sami oblekli policijsko uniformo, so Tadeji Bizilj več povedali tretješolci iz Osnovne šole Orehek Kranj.
Odrasli imamo z bankami veliko opravkov, otroci skoraj nič. Ali torej vedo, kaj je bančno posojilo, o čemer v zadnjem mesecu v medijih veliko govorimo? Špela Šebenik je preverila pri tretješolcih z OŠ Škofja Loka – Mesto.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Z najmlajšimi, ki obiskujejo I. osnovno šolo Celje, smo tokrat malo obudili spomine na poletje, saj smo govorili o tem, kakšna država je Hrvaška. Ker otroci večinoma tja odhajajo na morje, državo poznajo in ob razmisleku so imeli kar nekaj zanimivih domislic.
Čeprav človek še delovanja svojega planeta ne pozna ravno dobro, so se njegove misli že od nekdaj dvigale tudi proti vesolju. Neskončnost je privlačna in zato so znanstveniki z razvojem tehnologije lahko v vesolje začeli pošiljati tudi različne raziskovalne instrumente. Tako je bilo na današnji dan leta 1971 v orbito Marsa utirjeno plovilo Mariner 9, Nasina medplanetarna vesoljska sonda. S tem je postalo prvo plovilo, ki je postalo umetni satelit drugega planeta. Na Zemljo je po tem, ko je doseglo osvoj cilj, pošiljalo neprecenljive slike, odkrilo pa je tudi sistem kanjonov, ki so jih poimenovali po njem. Z otroki, ki obiskujejo Osnovno šolo Antona Globočnika Postojna, je Aleš Ogrin ob obletnici dogodka govoril o tem, kako znanstveniki raziskujejo vesolje.
V naših torkovih jutranjih modrovanjih skupaj z najmlajšimi spoznavamo različne poklice skozi njihove oči. Tokrat potujemo v ordinacijo, in sicer v zobozdravstveno. Zobozdravnik je sicer oseba, s katero se ne želimo prav pogosto srečevati, če se le da, a če imamo težave z zobmi, je bolje strah pred zobozdravniškim stolom čimprej premagati, saj jih bomo le tako lahko odpravili in se znebili bolečin. S Tadejo Bizilj so o poklicu zobozdravnika razmišljali tretješolci iz Osnovne šole Louisa Adamiča Grosuplje.
Izraz, da je nekdo copata, izhaja iz sveta odraslih, večkrat ga uporabimo takrat, ko govorimo o odnosu med ženo in možem. Pa ta izraz poznajo tudi otroci?
Med vikendom ali prazniki otroci starše najraje zbudijo z muziciranjem, pripravo sanjskega zajtrka ali nagajanjem. O izvirnih idejah se je s tretje- in četrtošolci tokrat pogovarjala Lara Gril.
Čas je za potep. Ne gremo sicer daleč, za slabi dve minuti se bomo namreč preselili v Italijo. Lara Gril je otroke z OŠ dr. Jožeta Pučnika Črešnjevec vprašala, kaj vse vedo o tej državi.
V dneh, ko so Združene države formalno obvestile Združene narode o uresničitvi odstopa od pariškega podnebnega sporazuma, je prav, da se spomnimo tudi na akcije, ki jih za ohranitev našega planeta izvajajo okoljevarstvene organizacije. Prav na današnji dan leta 1971 je tako Greenpeace izvedel svojo prvo. Na Aleutske otoke so takrat na protestno plovbo poslali istoimensko ladjo, saj je vlada ZDA tam izvajala podzemeljska jedrska testiranja. O varovanju okolja pa so pred to obletnico kritično razmišljali tudi otroci, ki obiskujejo Osnovno šolo Antona Globočnika Postojna. Z Alešem Ogrinom so govorili o tem, kako lahko poskrbimo, da narava ne bo tako zelo onesnažena in koliko smeti opažajo v okolici, kjer živijo.
Ni veliko poklicev, pri katerih bi morali med službo znati jokati, se glasno smejati, plesati, peti in kdaj celo spremeniti svoj glas ali zunanjo podobo. A dobri igralci zmorejo vse to in še več. Nastopajo v gledališčih in filmih, na televiziji, video posnetkih in na radiu, s svojim glasom in gibi telesa gledalcem in poslušalcem izražajo ideje dramatika, scenarista in režiserka, pri delu uporabljajo svoja čustva in izkušnje. Igralec porabi veliko časa za učenje besedil in vaje, a ni dovolj, da si le zapomni besedilo – dober igralec mora znati prepričljivo predstaviti osebo, ki jo igra. Ali bi tudi sami radi kdaj stali na odru in pred kamerami in kako zahteven se jim zdi poklic igralca, je Tadeja Bizilj vprašala tretješolce iz Grosuplja.
V Sloveniji smo imeli od leta 1992 do 2019 več kot 30 preiskovalnih komisij Državnega zbora, katerih naloga je voditi parlamentarno preiskavo, zbirati in urejati gradivo za preiskavo in preskrbeti potrebno dokazno gradivo, v državnem zboru pa je bilo sprejetih le 12 njihovih končnih poročil. Kaj je preiskovalna komisija in kaj delajo njeni člani, smo vprašali tudi tretješolce iz Kamnika.
Kdo je dober voznik in kdo ni? Ali je mami boljša voznica kot oči? Kaj smemo in česa ne smemo početi med vožnjo? O tem, kako biti dober voznik, so se razgovorili tretješolci iz Waldorfske šole v Ljubljani.
Že več kot tri leta v medijih ne mine teden, da ne bi omenjali brexita. Izstop Velike Britanije iz Evropske unije je na referdumu 23. junija 2019 izglasovalo slabih 52 % njihovih volivcev, datum izhoda pa se nenehano spreminja. Kar dolgo časa je bil rok za izhod postaljen na 31. oktober. A če odrasli vemo, kaj pomeni skovanka brexit, nas je zanimalo, če jo poznajo otroci? Naši sogovorniki so bili učenci 3. razredov OŠ Frana Albrehta Kamnik.
Bliža se nam noč čarovnic in marsikatero hišo bodo v teh dneh krasile bolj ali manj domiselno izrezljane buče. Ta običaj, ki se je k nam priselil iz Zahodnega sveta, izhaja iz irske legende o kovaču Jacku, ki še danes v temi tava naokoli z izdolbeno repo, v kateri ima žerjavico. In če še niste izrezljali svoje buče, so Aleš Ogrin in otroci z OŠ Antona Globočnika Postojna za vas pripravili nekaj nasvetov, kako se lotite tega opravila. Povedali pa so tudi, kakšno bučo bi pripravili sami.
Lepa izrezljana omara, čudovit naslanjač ali miza z edinstvenim mehanizmom za vrtenje – če si mizar, ti tega ni težko narediti. Mizarji nenavadne kose pohištva izdelujejo ročno, po svojih načrtih ali po načrtih drugih. Sprejemajo torej naročila za lesne izdelke, po potrebi narišejo načrt ali skico ter pripravijo seznam materiala in pripravijo les in pomožne materiale za obdelavo oziroma vgradnjo hlodovine, plohov, desk, letev ali plošč. Tadeja Bizilj se je o poklicu mizarja pogovarjala s tretješolci iz Osnovne šole Louisa Adamiča Grosuplje.
Eden izmed čarov radijskega dela je tudi ta, da nikoli zares ne vemo, kakšne odgovore bomo dobili na zastavljeno vprašanje. Tako smo na enem izmed snemanj najmlajše vprašali, kaj mislijo, da je radioaktivnost. Izvedeli smo, da je to pravzaprav naše radijsko delo. Ob tem pa so mladi ugotovili, da so radioaktivni tudi sami, saj so bili pred radijskim mikrofonom. Kako se torej povezujeta radio in radioaktivnost, so Alešu Ogrinu povedali otroci, ki obiskujejo Osnovno šolo Horjul.
Jesenske počitnice so pred vrati. O tem, kako jih preživeti, smo povprašali učence Waldorfske šole Ljubljana. Njihovi predlogi vam bodo dali marsikatero idejo o tem, kam odpotovati in kako jih preživeti, če ostanete doma.
Neveljaven email naslov