Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
11486 epizod
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
Zdravstvene razmere pri nas so vse boljše, ukrepi se sproščajo, zanimanje za cepljenje pa upada. Cepivo naj bi bilo od danes tudi na izbiro, vlada bo spremenila strategijo cepljenja, pravi koordinator Jelko Kacin. Ostale teme. - Visoka inflacija, prevzem evra, dvakratna sanacija bančništva in denacionalizacija. To je le del poti, ki jo je slovensko gospodarstvo prehodilo na poti samostojnosti. - Danes je dan glasbe, ki bo odmevala po vsej državi. Kongresni trg bodo drevi odele melodije Poletne noči. - Slovenske košarkarice na evropskem prvenstvu za biti ali ne biti nocoj proti Rusinjam; odbojkarji v zadnjem ciklu Lige narodov.
Osrednja jutranja informativna oddaja, Jutranja kronika, prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Strnjena, verodostojna in zmeraj aktualna. Ob nedeljah ob 7.00 na Radiu Slovenija.
Tik preden bo Slovenija prevzela predsedovanje Svetu Evropske unije, se v Strasbourgu začenjajo poglobljeni pogovori o prihodnosti povezave. Ključno pri tem je, da pogovori ne bodo omejeni le na politične predstavnike, temveč bodo vključevali tudi evropske državljane, ki bodo voditeljem povedali, kakšno Evropo si pravzaprav želijo. Konferenci o prihodnosti Unije bo od julija do konca leta sopredsedovala tudi Slovenija. Druge teme: Kongresni dan za stranki SDS in Desus V Mariboru sinoči odprli 56-to Borštnikovo srečanje Slovenski košarkarji z Dončićem pred olimpijskimi kvalifikacijami znova boljši od Hrvatov
Obratovalni čas gostinskih lokalov od ponedeljka ne bo več omejen, prav tako ne bo več omejitve na sedečo postrežbo. Pod pogojem PCT se odpirajo nočni klubi, ki pa bodo lahko obratovali od 5-ih do polnoči, pod enakim pogojem so dovoljene tudi prireditve in shodi z več kot 100 ljudmi. Na javnih kulturnih prireditvah bodo dovoljena tudi stojišča. Še nekaj drugih poudarkov oddaje: - Podjetniki opozarjajo, da je vrnitev državne pomoči kazen - Črno odlagališče komunalnega blata tudi v središču Šentjurja - Državni prvak v vožnji na čas Tratnik, Polanc drugi, Pogačar tretji
Zakon o interventnih ukrepih za pomoč gospodarstvu in turizmu, ki jih je močno prizadela epidemija, je marsikoga v omenjenih panogah razočaral. Vlada, ki bo zakon danes vnovič obravnavala, je namreč prepolovila predvidena sredstva, med drugim ni predvidenih sredstev za enkraten dodatek za turizem, na katerega so ponudniki računali za pokritje izgube med zaprtjem. Ostale teme: - Vlada naj bi imela danes na mizi tudi nov predlog zakona o dolgotrajni oskrbi. - Bo včerajšnje srečanje ameriškega in ruskega predsednika otoplilo odnose med velesilama? - Na evropskem nogometnem prvenstvu Italjani že v osmini finala
Marjan Dikaučič, ki so ga poslanci sinoči potrdili za novega pravosodnega ministra, bo danes že prevzel posle. Predsednik SMC Zdravko Počivalšek je dejal, da novi minister uživa tako zaupanje njegove stranke kot koalicije. V delu opozicije pa Dikaučiču očitajo pomanjkanje izkušenj in povezave s slamnatimi podjetji, kar pa sam zanika. Tu so še drugi poudarki oddaje: - Majhna pričakovanja pred današnjim srečanjem Biden - Putin v Ženevi - Pohod judovskih nacionalistov v Jeruzalemu izzval nove napetosti med Izraelci in Palestinci - Slovenski odbojkarji zelo namučili Brazilce, francoski nogometaši boljši od nemških
Epidemija je v Sloveniji uradno končana. Ukrepi glede zbiranja in prehajanja meje vseeno ostajajo veljavni. V zaprtih javnih prostorih je nošenje zaščitne maske še vedno obvezno, še vedno velja tudi pogoj PCT. Vlada bo o morebitnih spremembah ukrepov tudi v prihodnje odločala na tedenski ravni. V prvi informativni oddaji dneva tudi: - Novi minister Dikaučič že danes prevzema pravosodni resor - Novi nemiri med Izraelci in Palestinci po pohodu desničarjev v Jeruzalemu - Na Brniku nov terminal, spremembe se obetajo tudi letališču v Cerkljah ob Krki - Pred nami je jasen in vroč dan, popoldne na severozahodu možne nevihte
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija.
Danes je zadnji dan, ko je v Sloveniji še razglašena epidemija. Pristojni ob tem svarijo, da koronavirus vseeno ostaja med nami, zato zdaj veljavni omejitveni ukrepi ostajajo v veljavi. Ob tem poudarjajo, da bo za nadaljno zajezitev širjenja okužb ključna precepljenost. V oddaji boste med drugim slišali tudi: - Vrh Nata z ameriškim predsednikom Bidnom odprl novo poglavje, voditelji prvič ostro do Kitajske - V občini Kozje nova urejena igrišča za druženje, igro in sprostitev - Rekonstrukcija ceste Cerknica-Bloška Polica z evropskimi sredstvi
Po skoraj 8-ih mesecih bodo pristojni jutri preklicali epidemijo covida-19, kljub temu pa bodo še vedno veljali nekateri ukrepi za zajezitev širjenja koronavirusa. Resorni minister Poklukar pravi, da je cepiva dovolj, zato bodo tako imenovane dneve odprtih vrat za cepljenje organizirali tudi v manjših krajih. OSTALE TEME: -Epidemija je razgalila tudi vse nepravilnosti v domovih za starejše. Varovanci in osebje pa naj bi vendarle doživeli lepše čase, vsaj tako pravijo na novoustanovljenem direktoratu, ki bo med domove razdelil 93 milijonov evropskih sredstev. - Podnebne spremembe ter izzivi, ki jih zavezništvu predstavljata Rusija in Kitajska, bodo glavne teme zasedanja voditeljev zveze NATO v Bruslju. - Novak Djokovič je tudi v sinočnjem finalu Rolland Garosa, ko mu je nasproti stal Stefanos Cicipas, dokazal odlično psihološko pripravljenost. Na EURU včeraj zmagali nogometaši Nizozemske, Avstrije in Anglije.
Slovenske ceste bodo danes zasedli kolesarji. 40-ti Maraton Franja bo danes dosegel vrhunec, saj se bodo kolesarji podali na 97 ali 156 kilometrov dolgo traso. S ciljem v Novem mestu pa se bo danes končala Dirka po Sloveniji. Vodilnemu Tadeju Pogačarju danes, ko se bodo udarili sprinterji, najverjetneje nihče ne bo prekrižal načrtov za skupno zmago. Tu so še drugi poudarki oddaje: - Veliko zanimanje za izdajo digitalnih potrdil - Voditelji G7 danes o podnebnih spremembah - Turistična zveza predstavila bonton dopustniškega obnašanja - Na EURU zmage Finske in Belgije ter remi Walesa in Švice
Zdravstveni minister Janez Poklukar je na včerajšnjem posvetu stroke pri predsedniku republike Borutu Pahorju dejal, da bo v prihodnjih dneh vzpostavljenih še več terminov za cepljenje proti covidu brez naročanja, saj naj bi bil ta pristop ljudem bližje. Brez naročanja bodo danes cepili v Postojni, Cerknici, Ilirski Bistrici, Hrpeljah, Domžalah in Murski Soboti. Tu so še drugi poudarki oddaje: - Državnotožilski svet zaradi neimenovanja evropskih tožilcev vložil pobudo za tožbo proti vladi - V vojaški karavli pod Ljubeljem ob obletnici osvoboditve koncentracijskega taborišča odprli sodobno stalno razstavo - Na Euru zmaga Italijanov proti Turkom, Djoković v polfinalu Pariza strl Nadala
Kandidat za pravosodnega ministra Marjan Dikaučič je sinoči prepričal večino članov pristojnega parlamentarnega odbora. Koalicija je predstavitev označila za primerno, v opoziciji pa so bili kritični, tudi zato, ker Dikaučič ni želel komentirati zapleta z imenovanjem delegiranih tožilcev.O imenovanju Dikaučiča za ministra bo državni zbor odločal v torek. V oddaji boste slišali tudi: - Vlada bo danes nadaljevala razpavo o interventnem zakonu, v Obrtno-podjetniški zbornici pa želijo tudi sprejetje 9-ega protikoronskega svežnja. - Začel se bo vrh G7, na katerem bodo teme krepitev sodelovanja pri spoprijemanju s pandemijo in gospodarsko okrevanje, odnosi z Rusijo in Kitajsko ter boj proti podnebnim spremembam. - Evropsko nogometno prvenstvo z enoletnim zamikom bosta drevi začeli Italija in Turčija.
Svetovalna skupina za covid-19 bo vladi predlagala konec epidemije. S tem bi se sprostili nekateri omejevalni ukrepi, a skupina odprave vseh omejitev še ne podpira. Ministri bodo na seji obravnavali tudi predlog zakona o pomoči gospodarstvu in turizmu po epidemiji. Ta predvideva 408 milijonov evrov pomoči, vključno z novimi turističnimi boni v vrednosti 120 evrov. Tu so še drugi poudarki oddaje: - V domovih za starejše po več desetletjih ni čakalnih vrst - Ameriški predsednik Joe Biden začenja evropsko turnejo - Tamara Zidanšek popoldne v boj za finale teniškega prvenstva Francije
Neveljaven email naslov