Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
11486 epizod
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
Po sinočnji odločitvi vlade lahko od danes spet obratujejo kinodvorane, gledališča in knjižnice. Opolnoči je prenehala veljati tudi prepoved prehajanja med vsemi statističnimi regijami. Tu so še drugi poudarki oddaje: - V prednostno skupino za cepljenje dodani tudi starejši od 50 let; danes cepljenje maturantov - Državni zbor o izdatkih države do leta 2024 - Rusija umika vojake z ukrajinske meje, a napetosti ostajajo - Dončić za zmago Dallasa nad LA Lakersi prispeval kar 30 točk
Kljub temu, da so del najnovejšega vladnega sproščanja tudi fakultete in študentski domovi, tako mladi, kot strokovnjaki opozarjajo, da so prav študenti med najbolj prizadetimi skupinami prebivalstva zaradi pandemije. Posledice ustavitve življenja, s tem pa tudi odraščanja in osamosvajanja, bodo dolgoročne. Kot pravi socialna psihologinja Mirjana Ule, zamrznitev mladosti pomeni tudi zamik prehoda v odraslost in zamik načrtovanja družine.
Ker se epidemične razmere umirjajo, je vlada včeraj odpravila nekatere omejitvene ukrepe. Tako bo od jutri mogoče prosto prehajanje med regijami, v soboto se pod določenimi pogoji lahko odprejo gostinski vrtovi in terase po vsej državi. V ponedeljek se odpirajo fakultete in študentski domovi. Ostale teme: - Pouk bo danes in jutri potekal na daljavo za učence Osnovne šole Franceta Prešerna v Kranju. Na šoli je namreč sinoči izbruhnil požar. - Svetovni dan Zemlje poteka v znamenju opozoril pred uničujočimi posledicami človeškega ravnanja z naravo. - Slovenske rokometašice so se uvrstile na decembrsko svetovno prvenstvo v Španiji.
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija.
Porotniki v ameriškem Mineapolisu so nekdanjega policista Dereka Chauvina spoznali za krivega umora temnopoltega Georgea Floyda po vseh treh točkah obtožnice. Obsodbo policista, ki je med aretacijo več kot devet minut klečal na vratu Floyda in ga zadušil, je množica pred sodiščem pospremila z velikim odobravanjem. Gre za prvi primer v zgodovini Minesote, da je bil belski policist obsojen za smrt temnopoltega prebivalca. Preostale teme oddaje: - Imunolog Ihan poudarja: verjetnost hujših učinkov po cepljenju proti covidu zelo majhna. - Slovenija opozarja na diskriminacijo pri plačilu delovnih vizumov za Združeno kraljestvo. - Bo središče Mirne Peči v nekaj letih neprepoznavno?
Bo približno 7 tisoč odmerkov cepiva Johnson&Johnson, ki zdaj stojijo v skladišču, kmalu lahko prispevalo k večji precepljenosti pri nas in drugod po Evropi, bo vsaj približno znano danes. Pričakovati je namreč sporočilo Evropske agencije za zdravila, potem ko je preučila redke ameriške primere neobičajnih krvnih strdkov. V oddaji tudi: - Majhno število maturantov, ki se bodo v petek cepili, je tudi posledica hitenja. Kratek rok za prijavo ni omogočal premisleka - Več časa za pridobitev soglasij staršev in organiziranje samotestiranja učencev zadnjega triletja pričakujejo tudi ravnatelji osnovnih šol - Slovenski turizem si želi odprtja - Napetosti med Zahodom in Rusijo se iz dneva v dan povečujejo
Za prednostno cepljenje proti covidu se je doslej prijavila le slaba šestina maturantov in spremljevalcev za izvedbo zrelostnega izpita. Gre za približno 2 tisoč 600 ljudi, ki bodo v petek povečini prejeli prvi odmerek cepiva Astrazenece. V Dijaški organizaciji nad številom prijav niso presenečeni. Predsednica organizacije Maja Kalin je v Odmevih opomnila, da je bilo časa za odločitev malo, dilem pa veliko. Meni, da bi morali imeti možnost cepljenja proti covidu tudi dijaki, ki opravljajo zaključne izpite. Preostale teme oddaje: - Evropska agencija za zdravila bo danes objavila prvo oceno, ali je cepivo Johnson & Johnson varno. - Slišali boste, da bo na območju nekdanje tovarne Rog zaživel nov center, kljub nasprotovanju Rogovcev. - Med lokalnimi temami tudi o izgradnji novega doma za starejše v Rogatcu.
V osmih regijah se danes odpirajo terase gostinskih lokalov, po odločbi ustavnega sodišča je dovoljeno zbiranje do 100 ljudi na shodih. Maturantje pa imajo do poldneva čas, da se prijavijo na cepljenje proti covidu-19. Preostale teme: O odnosih z Rusijo bodo danes govorili zunanji ministri Evropske unije, poudarek pa bo na razmerah v Ukrajini. V nogometnem svetu vlada ogorčenje zaradi napovedi peščice premožnih klubov o ustanovitvi superlige.
Osrednja jutranja informativna oddaja, Jutranja kronika, prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Strnjena, verodostojna in zmeraj aktualna. Ob nedeljah ob 7.00 na Radiu Slovenija.
Potem ko so po novem v prednostni skupini za cepljenje proti covidu-19 tudi maturanti, pristojni zagotavljajo, da ta odločitev ne bo vplivala na cepljenje tistih, ki so v epidemiji med najbolj ranljivimi. Medtem se država pripravlja na nakup tudi tistih cepiv, ki še nimajo dovoljenja Evropske agencije za zdravila. Med njimi je po besedah vodje posvetovalne skupine za cepljenje Bojane Beović ruski sputnik.ržava bi ob vnaprejšnjem nakupu in ustreznem skladiščenju cepivo lahko začela uporabljati takoj po Emini odobritvi. Druge teme: - S ponedeljkom na shodih dovoljeno zbiranje do 100 ljudi - Evropska komisija pričakuje nacionalne načrte za okrevanje: prva sredstva predvidoma na voljo julija - V Veliki Britaniji zadnje slovo od princa Philipa, soproga britanske kraljice Elizabete druge
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
Slovenija ostaja v rdeči fazi protikoronskega ukrepanja, tako prepoved prehajanja regij ostaja. Ob spoštovanju strogih epidemioloških navodil se v ponedeljek v osmih od 12-ih statističnih regijah odpirajo terase gostinskih lokalov. Odprte bodo lahko od 7-ih do 19-ih, seveda ob doslednem upoštevanju navodil Nacionalnega inštituta za javno zdravje. V oddaji še: - Zaposleni v gostinstvu večinoma zadovoljni, a pozivajo tudi k podaljšanju odloga odplačevanja kreditov. - Obeta se sprememba strategija cepljenja: med prednostnimi skupinami predvidoma tudi maturanti - Z umikom ameriških vojakov iz Afganistana odhaja tudi Nato in z njim slovenski vojaki - Paris St. Germain - Manchester City in Chelsea - Real Madrid polfinalna para lige prvakov
V ponedeljek se v goriški, gorenjski, obalno-kraški, pomurski, posavski, podravski, koroški in zasavski regiji lahko odprejo terase in vrtovi gostinskih lokalov, je sinoči odločila vlada. Terase bodo lahko odprte med 7. in 19. uro, osebni prevzem blaga, hrane ali pijače na prevzemnih mestih pa bo po novem možen brez časovne omejitve. Preostale teme oddaje: - Koalicijski partnerji se bodo na Brdu pri Kranju znova preštevali - Biden napovedal umik ameriške vojske iz Afganistana do 11-ega septembra - Kranj korak naprej k izgradnji kompleksa Severna vrata
Spet se zapleta s cepivi. Zaradi sicer izjemno redkih primerov krvnih strdkov je proizvajalec Johnson in Johnson sporočil, da začasno prekinja dobavo cepiva Evropski uniji. Pri nas naj bi prve odmerke tega cepiva danes vseeno prejeli, a bodo šli v skladišča, dokler se zadeve ne razčistijo. Nacionalni koordinator za cepljenje Jelko Kacin kljub vsemu zatrjuje, da se strategija cepljenja se za zdaj ne spreminja. Koaliciji je uspelo z večino poslancev preprečiti referendum o noveli zakona o izvrševanju proračunov, ki omogoča vojaške naložbe. Združene države bodo na simbolični datum 11-ega septembra končale vojno v Afganistanu. A razmere v tej državi so vse prej kot mirne. Črna gora do vratu v dolgovih do kitajske banke. Bruselj ne želi pomagati, kar bo državo potisnilo še bolj pod vpliv Pekinga. Sinočnji obračuni v nogometni Ligi prvakov prinesli polfinale Paris Saint Germainu in Chelseaju
Posvetovalna skupina za cepljenje pod vodstvom Bojane Beović predlaga vladi odpravo starostne omejitve 60 let za cepljenje s cepivom AstraZenece. S tem cepivom bodo tako od predvidoma prihodnjega tedna znova cepili vse polnoletne prebivalce. Tu so še drugi poudarki oddaje: - Tudi Slovenija za čimprejšnjo uvedbo zelenega potrdila, ki bi rešilo poletno turistično sezono - Na volitvah rektorja ljubljanske univerze bodo glasovalne lističe tokrat lahko oddali tudi študenti - Bo Slovenija izkoristila razvojno priložnost za ekološko kmetovanje?
Neveljaven email naslov