Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Omenjeni testi »propadejo« že v samem začetku, saj njihov princip stoji na majavih temeljih napačne interpretacije znanja oz. neznanja imunologije
Ne počutite se najbolje. Bremenijo vas glavoboli, utrujenost, prebavne težave, težave s koncentracijo in podobno. Sumite, da kleč težav tiči v prehrani, ki jo uživate. V spletni iskalnik vtipkate »test intolerance na hrano« in ugotovite, da ponudnikov, ki test ponujajo in obljubljajo eliminacijo prav takšnih simptomov, nikakor ni malo. Rešitev se zdi kot na dlani. Plačate nekaj stotakov za test in ob eliminaciji 20-ih živil iz prehrane se vendar počutite nekoliko bolje. Test potemtakem deluje. Pa to res drži? Mar ni že statistično zelo verjetno, da se bo med 20 in več živili, ki jih morate iz prehrane izločiti, našlo prav tisto, ki vam pač ne ustreza? Mar s tem, ko izločimo par deset živil s krožnika, ne tvegamo nezadostnega vnosa najpomembnejših hranil v naše telo? Inženir živilstva in prehrane Jernej Ogrin poudarja, da princip omenjenih testov stoji na majavih temeljih napačne interpretacije znanja oz. neznanja imunologije. Prilsuhnite.
“Testiranje intolerance na hrano se zdi zelo privlačno in na prvi pogled obetavno orodje za reševanje določenih nepojasnjenih zdravstvenih težav, ki so po samodiagnozi povezane s hrano. Ko pa raziskujemo malo globlje, pa se stvar hitro obrne. Pozitivni testi za IgG(4) protitelesa v povezavi z intoleranco (pogosto v množini, torej intolerance) po mnenju svetovnih organizacij iz stroke imunologije po vsej verjetnosti predstavljajo ravno nasprotje intolerance. Prisotnost specifičnih IgG(4) protiteles nam pove, da smo bili v bližnji preteklosti že v stiku z določenim živilom. Poenostavljeno, pove nam da smo na to živilo tolerantni.” Jernej Ogrin
Veliko natančnejša metoda za določanje intolerance na živilo je dobro staro izločanje le-tega iz diete:
“Če sumite, da vam določeno živilo škoduje, ga poskušajte za določen čas, po navadi se svetuje za približno 2 tedna, izključiti iz prehrane. Temu pravimo tudi »eliminacijska dieta«. V primeru izboljšanja simptomov po preteklem času živilo ponovno začnite uživati – če se simptomi vrnejo, to živilo za vas verjetno ni najboljše.” Jernej Ogrin
Lahko zaključimo, da testiranje za intolerance na hrano zaenkrat še ni relevantno orodje za ugotavljanje, katera hrana posamezniku “škodi”. Pozitivni rezultati na testu predstavljajo izpostavljenost določenim živilom v zadnjem časovnem obdobju, prisotnost IgG(4) protiteles v krvi pa je normalen odziv organizma – pomeni, da naš imunski sistem dela to, kar mora delati, še dodaja Ogrin.
Omenjeni testi »propadejo« že v samem začetku, saj njihov princip stoji na majavih temeljih napačne interpretacije znanja oz. neznanja imunologije
Ne počutite se najbolje. Bremenijo vas glavoboli, utrujenost, prebavne težave, težave s koncentracijo in podobno. Sumite, da kleč težav tiči v prehrani, ki jo uživate. V spletni iskalnik vtipkate »test intolerance na hrano« in ugotovite, da ponudnikov, ki test ponujajo in obljubljajo eliminacijo prav takšnih simptomov, nikakor ni malo. Rešitev se zdi kot na dlani. Plačate nekaj stotakov za test in ob eliminaciji 20-ih živil iz prehrane se vendar počutite nekoliko bolje. Test potemtakem deluje. Pa to res drži? Mar ni že statistično zelo verjetno, da se bo med 20 in več živili, ki jih morate iz prehrane izločiti, našlo prav tisto, ki vam pač ne ustreza? Mar s tem, ko izločimo par deset živil s krožnika, ne tvegamo nezadostnega vnosa najpomembnejših hranil v naše telo? Inženir živilstva in prehrane Jernej Ogrin poudarja, da princip omenjenih testov stoji na majavih temeljih napačne interpretacije znanja oz. neznanja imunologije. Prilsuhnite.
“Testiranje intolerance na hrano se zdi zelo privlačno in na prvi pogled obetavno orodje za reševanje določenih nepojasnjenih zdravstvenih težav, ki so po samodiagnozi povezane s hrano. Ko pa raziskujemo malo globlje, pa se stvar hitro obrne. Pozitivni testi za IgG(4) protitelesa v povezavi z intoleranco (pogosto v množini, torej intolerance) po mnenju svetovnih organizacij iz stroke imunologije po vsej verjetnosti predstavljajo ravno nasprotje intolerance. Prisotnost specifičnih IgG(4) protiteles nam pove, da smo bili v bližnji preteklosti že v stiku z določenim živilom. Poenostavljeno, pove nam da smo na to živilo tolerantni.” Jernej Ogrin
Veliko natančnejša metoda za določanje intolerance na živilo je dobro staro izločanje le-tega iz diete:
“Če sumite, da vam določeno živilo škoduje, ga poskušajte za določen čas, po navadi se svetuje za približno 2 tedna, izključiti iz prehrane. Temu pravimo tudi »eliminacijska dieta«. V primeru izboljšanja simptomov po preteklem času živilo ponovno začnite uživati – če se simptomi vrnejo, to živilo za vas verjetno ni najboljše.” Jernej Ogrin
Lahko zaključimo, da testiranje za intolerance na hrano zaenkrat še ni relevantno orodje za ugotavljanje, katera hrana posamezniku “škodi”. Pozitivni rezultati na testu predstavljajo izpostavljenost določenim živilom v zadnjem časovnem obdobju, prisotnost IgG(4) protiteles v krvi pa je normalen odziv organizma – pomeni, da naš imunski sistem dela to, kar mora delati, še dodaja Ogrin.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Pivo je alkoholna pijača, pripravljena z varjenjem in fermentiranjem sladkorjev, ki ob pomoči encimov nastanejo iz škroba, katerega vir so običajno različna slajena in neslajena žita. Za varjenje piva se najpogosteje uporablja ječmen, pa tudi pšenica, koruza, riž in proso. Velja za najstarejšo in najbolj priljubljeno alkoholno pijačo na svetu. Med vsemi pijačami je pivo na tretjem mestu po svetovni porabi. Pred njim sta le voda in čaj. V poletnih dneh se pivoljubci še raje zatečejo k tej osvežitvi, prodaja in poraba se občutno povečata. Pri Zvezi potrošnikov Slovenije so opravili test 10 vrst svetlega piva, ki se najpogosteje znajdejo v nakupovalnih košaricah Slovencev.
V takšnih napitkih je lahko tudi do 94 odstotkov mleka in do 32 gramov sladkorja; vključno z aditivi - arome, zgoščevalci, stabilizatorji, fosfati.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Tunine paštete vsebujejo veliko maščobe, zato naj ne bodo pogosto na vašem jedilniku
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Neveljaven email naslov