Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Sloveniji, kjer je pod pragom revščine lani živelo 290 tisoč ljudi, narašča število revnih zaposlenih in prekarnih delavcev. Po nekaterih podatkih je atipičnih oblik dela v Sloveniji že več kot 40 %. Prekarci so delavci brez dopusta, bolniške, porodniške, so vedno na razpolago, po zmeraj nižjih cenah, so pa tudi bolj poslušljivi in prilagodljivi. Najdemo jih že v vseh gospodarskih panogah, tudi v javnem sektorju, v nevladnih organizacijah. Ne gre toliko za to, na katerem področju ali gospodarski panogi nekdo dela ali ustvarja, prav tako ne za to, kakšna je pravna oblika pogodbe o zaposlitvi (avtorska pogodba, podjemna pogodba, študentsko delo, samostojni podjetnik ipd.). Bolj pomembno je, da gre za tvegano obliko zaposlitve in negotovo. Dr. Vesna Leskošek, Fakulteta za socialno delo Univerze v Ljubljani.
V Sloveniji, kjer je pod pragom revščine lani živelo 290 tisoč ljudi, narašča število revnih zaposlenih in prekarnih delavcev. Po nekaterih podatkih je atipičnih oblik dela v Sloveniji že več kot 40 %. Prekarci so delavci brez dopusta, bolniške, porodniške, so vedno na razpolago, po zmeraj nižjih cenah, so pa tudi bolj poslušljivi in prilagodljivi. Najdemo jih že v vseh gospodarskih panogah, tudi v javnem sektorju, v nevladnih organizacijah. Ne gre toliko za to, na katerem področju ali gospodarski panogi nekdo dela ali ustvarja, prav tako ne za to, kakšna je pravna oblika pogodbe o zaposlitvi (avtorska pogodba, podjemna pogodba, študentsko delo, samostojni podjetnik ipd.). Bolj pomembno je, da gre za tvegano obliko zaposlitve in nestabilno življenje. Dr. Vesna Leskošek, Fakulteta za socialno delo Univerze v Ljubljani:
“Prekarne zaposlitve so tiste, ki pomenijo določeno tveganje in ki ne omogočajo stabilnosti naših življenjskih potekov. Se pravi, prekarni delavci so tisti, ki ne morejo načrtovati svoje prihodnosti, dobiti kredite v bankah, ki imajo tako obliko dela, ki jo lahko zelo hitro izgubijo, da so v vmesnem času odvisni od svojih staršev, prihrankov ali socialnih mrež. Gre torej za tiste oblike dela, ki pomenijo tveganja in ne omogočajo stabilnosti.”
Na ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti so naredili nekaj korakov v smeri “vsako delo nekaj šteje” in izenačevanja pravic (le nekaterih socialnih, nič pa na področju delavskih pravic in varnosti so mnenja nekateri). Včasih kakšen korak v praksi ne zaživi, priznava tudi generalni sekretar na ministrstvu Peter Pogačar, ko govori o institutu ekonomsko odvisnega podjetnika.
Prekarni delavci se torej še vedno spopadajo z veliko problemi. Ne dovolijo si zboleti ali pa delajo bolni, saj ne prejemajo bolniškega nadomestila za prvi mesec odsotnosti z dela, delajo veliko, za vedno manj denarja. Samostojni podjetnik Marko Funkl, Gibanje za dostojno delo in socialno državo.
Naslednja težava je neorganizaranost, individualiziranost tveganja in razdrobljenost prekarnih delavcev, ki nimajo svojega zastopnika, svojega sindikata.
PROJEKTARIZACIJA OZ. PREKARNOST V JAVNEM SEKTORJU IN NEVLADNIH ORGANIZACIJAH
Zaskrbljujoče je tudi, da se prekarnost seli na vsa področja, celo v delovanje same države, države blaginje. Dr. Barbara Samaluk z Univerze Greenwich opozarja, da postaja zaradi varčevanja javni sektor, v katerega sodi tudi socialno varstvo, podhranjen, čeprav so potrebe vedno večje. Prekarni delavci namreč, ko prenehajo z eno zapsolitvijo in čakajo na kakšen drug projekt, velikokrat pristanejo v sistemu socialnega varstva. Tudi v nevladnih organizacijah, ki delajo z najbolj šibkimi skupinami prebivalstva, je veliko prekarnih delavcev. Zaposlitve teh delavcev so odvisne od projektov in uspešnosti pri kandidiranju za sredstva na različnih razpisih. Podobno tudi Slovenija kandidira na evropskih razpisih in je zmeraj bolj odvisna od evropskih skrukturnih skladov, ki pa po besedah Samalukove ne prinašajo le sredstev, temveč tudi pogoje in tihe vplive na to, kako deluje država.
PREKARNOST SE DRŽAVI NE IZPLAČA
A če se vrnemo k prekarnosti: prekarne oblike dela grejo na roke trgu, kapitalu, po eni strani tudi državi, a če gledamo dolgoročno, ugotovimo, da bodo posledice za državo hude. Prekarni delavci so zaradi svojega načina življenja izpostavljeni zdravstvenim tveganjem, težje se odločajo za družino, so slabi potrošniki – slej ko prej bo torej prišlo bo pritiska na zdravstveno blagajno in socialne transferje, ko ti ljudje ne bodo delali oz. jim njihove pokojnine ne bodo zagotavljale preživetja. Težav se zavedajo tudi na ministrstvu za delo, a po mnenju generalnega sekretarja Petra Pogačarja še nismo zamudili trenutka, da bi prekarnost lahko uspešno zajezili ali pa vsaj usmerili v pravo smer.
»Prva kratkoročna sprememba, ki jo pripravljamo na ministrstvu za delo, je povečanje pristojnosti inšpektorata za delo. Inšpektor za delo bo imel po novem možnost neposredno odrediti delodajalcu, da delavcu ponudi pogodbo o zaposlitvi, in delavec jo bo dolžan sprejeti. Druga stvar pa je, da se delodajalci, sicer ne vsi, obnašajo stroškovno racionalno. Dokler bo za delodajalca delo s. p.-ja, po avtorskih pogodbah cenejše kot pa delo zaposlenega na pogodbi o zaposlitvi, bodo to delali. S temi vzroki se moramo spopasti. Prav tako bomo morali skupaj s civilno družbo nekaj narediti tudi na ozaveščenosti posameznikov, ki delajo v prekarnih oblikah dela, in ozaveščenosti delodajalcev, zakaj je pomembno, da ima stabilne zaposlitve.«
Dr. Barbara Rajgelj s Fakultete za družbene vede je prepričana, da so načrti ministrstva za delo sicer dobrodošli, a vsekakor niso dovolj.
Tako dr. Rajgelj kot mag. Martina Trbanc z Inštituta RS za socialno varstvo sta mnenja, da bi morali rešitev iskati v najbrž celo revolucionarnem razmišljanju o tem, da bi področji socialnega varstva in zaposlitve razdvojili. Mag. Martina Trbanc:
Ali bi bilo to mogoče in bi bil za to sploh politični interes, pa je vprašanje za kakšen drug Studio ob 17h.
4552 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
V Sloveniji, kjer je pod pragom revščine lani živelo 290 tisoč ljudi, narašča število revnih zaposlenih in prekarnih delavcev. Po nekaterih podatkih je atipičnih oblik dela v Sloveniji že več kot 40 %. Prekarci so delavci brez dopusta, bolniške, porodniške, so vedno na razpolago, po zmeraj nižjih cenah, so pa tudi bolj poslušljivi in prilagodljivi. Najdemo jih že v vseh gospodarskih panogah, tudi v javnem sektorju, v nevladnih organizacijah. Ne gre toliko za to, na katerem področju ali gospodarski panogi nekdo dela ali ustvarja, prav tako ne za to, kakšna je pravna oblika pogodbe o zaposlitvi (avtorska pogodba, podjemna pogodba, študentsko delo, samostojni podjetnik ipd.). Bolj pomembno je, da gre za tvegano obliko zaposlitve in negotovo. Dr. Vesna Leskošek, Fakulteta za socialno delo Univerze v Ljubljani.
V Sloveniji, kjer je pod pragom revščine lani živelo 290 tisoč ljudi, narašča število revnih zaposlenih in prekarnih delavcev. Po nekaterih podatkih je atipičnih oblik dela v Sloveniji že več kot 40 %. Prekarci so delavci brez dopusta, bolniške, porodniške, so vedno na razpolago, po zmeraj nižjih cenah, so pa tudi bolj poslušljivi in prilagodljivi. Najdemo jih že v vseh gospodarskih panogah, tudi v javnem sektorju, v nevladnih organizacijah. Ne gre toliko za to, na katerem področju ali gospodarski panogi nekdo dela ali ustvarja, prav tako ne za to, kakšna je pravna oblika pogodbe o zaposlitvi (avtorska pogodba, podjemna pogodba, študentsko delo, samostojni podjetnik ipd.). Bolj pomembno je, da gre za tvegano obliko zaposlitve in nestabilno življenje. Dr. Vesna Leskošek, Fakulteta za socialno delo Univerze v Ljubljani:
“Prekarne zaposlitve so tiste, ki pomenijo določeno tveganje in ki ne omogočajo stabilnosti naših življenjskih potekov. Se pravi, prekarni delavci so tisti, ki ne morejo načrtovati svoje prihodnosti, dobiti kredite v bankah, ki imajo tako obliko dela, ki jo lahko zelo hitro izgubijo, da so v vmesnem času odvisni od svojih staršev, prihrankov ali socialnih mrež. Gre torej za tiste oblike dela, ki pomenijo tveganja in ne omogočajo stabilnosti.”
Na ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti so naredili nekaj korakov v smeri “vsako delo nekaj šteje” in izenačevanja pravic (le nekaterih socialnih, nič pa na področju delavskih pravic in varnosti so mnenja nekateri). Včasih kakšen korak v praksi ne zaživi, priznava tudi generalni sekretar na ministrstvu Peter Pogačar, ko govori o institutu ekonomsko odvisnega podjetnika.
Prekarni delavci se torej še vedno spopadajo z veliko problemi. Ne dovolijo si zboleti ali pa delajo bolni, saj ne prejemajo bolniškega nadomestila za prvi mesec odsotnosti z dela, delajo veliko, za vedno manj denarja. Samostojni podjetnik Marko Funkl, Gibanje za dostojno delo in socialno državo.
Naslednja težava je neorganizaranost, individualiziranost tveganja in razdrobljenost prekarnih delavcev, ki nimajo svojega zastopnika, svojega sindikata.
PROJEKTARIZACIJA OZ. PREKARNOST V JAVNEM SEKTORJU IN NEVLADNIH ORGANIZACIJAH
Zaskrbljujoče je tudi, da se prekarnost seli na vsa področja, celo v delovanje same države, države blaginje. Dr. Barbara Samaluk z Univerze Greenwich opozarja, da postaja zaradi varčevanja javni sektor, v katerega sodi tudi socialno varstvo, podhranjen, čeprav so potrebe vedno večje. Prekarni delavci namreč, ko prenehajo z eno zapsolitvijo in čakajo na kakšen drug projekt, velikokrat pristanejo v sistemu socialnega varstva. Tudi v nevladnih organizacijah, ki delajo z najbolj šibkimi skupinami prebivalstva, je veliko prekarnih delavcev. Zaposlitve teh delavcev so odvisne od projektov in uspešnosti pri kandidiranju za sredstva na različnih razpisih. Podobno tudi Slovenija kandidira na evropskih razpisih in je zmeraj bolj odvisna od evropskih skrukturnih skladov, ki pa po besedah Samalukove ne prinašajo le sredstev, temveč tudi pogoje in tihe vplive na to, kako deluje država.
PREKARNOST SE DRŽAVI NE IZPLAČA
A če se vrnemo k prekarnosti: prekarne oblike dela grejo na roke trgu, kapitalu, po eni strani tudi državi, a če gledamo dolgoročno, ugotovimo, da bodo posledice za državo hude. Prekarni delavci so zaradi svojega načina življenja izpostavljeni zdravstvenim tveganjem, težje se odločajo za družino, so slabi potrošniki – slej ko prej bo torej prišlo bo pritiska na zdravstveno blagajno in socialne transferje, ko ti ljudje ne bodo delali oz. jim njihove pokojnine ne bodo zagotavljale preživetja. Težav se zavedajo tudi na ministrstvu za delo, a po mnenju generalnega sekretarja Petra Pogačarja še nismo zamudili trenutka, da bi prekarnost lahko uspešno zajezili ali pa vsaj usmerili v pravo smer.
»Prva kratkoročna sprememba, ki jo pripravljamo na ministrstvu za delo, je povečanje pristojnosti inšpektorata za delo. Inšpektor za delo bo imel po novem možnost neposredno odrediti delodajalcu, da delavcu ponudi pogodbo o zaposlitvi, in delavec jo bo dolžan sprejeti. Druga stvar pa je, da se delodajalci, sicer ne vsi, obnašajo stroškovno racionalno. Dokler bo za delodajalca delo s. p.-ja, po avtorskih pogodbah cenejše kot pa delo zaposlenega na pogodbi o zaposlitvi, bodo to delali. S temi vzroki se moramo spopasti. Prav tako bomo morali skupaj s civilno družbo nekaj narediti tudi na ozaveščenosti posameznikov, ki delajo v prekarnih oblikah dela, in ozaveščenosti delodajalcev, zakaj je pomembno, da ima stabilne zaposlitve.«
Dr. Barbara Rajgelj s Fakultete za družbene vede je prepričana, da so načrti ministrstva za delo sicer dobrodošli, a vsekakor niso dovolj.
Tako dr. Rajgelj kot mag. Martina Trbanc z Inštituta RS za socialno varstvo sta mnenja, da bi morali rešitev iskati v najbrž celo revolucionarnem razmišljanju o tem, da bi področji socialnega varstva in zaposlitve razdvojili. Mag. Martina Trbanc:
Ali bi bilo to mogoče in bi bil za to sploh politični interes, pa je vprašanje za kakšen drug Studio ob 17h.
24 let po znameniti izjavi ugotavljamo, kaj se je zgodilo s sanjami. Številni soustvarjalci takratnega dogajanja bodo obudili spomine na prelomne čase velikih sprememb v Evropi in doma. Padel je berlinski zid, razpadla je Sovjetska zveza, prebudila se je vzhodna Evropa, v Sloveniji pa civilna družba in zatem nove stranke, ki so zahtevale več demokratičnosti v Jugoslaviji in osamosvojitev. Iskali bomo tudi odgovore na vprašanja, zakaj se je mlada država tako hitro znašla v težavah, ter sklenili z bolj optimističnimi mislimi in napovedmi za prihodnost, ki jih bosta izrekla predsednika vlade in države. Dan državnosti s takratnimi in zdajšnjimi soustvarjalci družbenega dogajanja v Studiu ob 17-ih.
Šolarji so učbenike in delovne zvezke za dva meseca vrgli v kot. Kateri izzivi so zaznamovali to šolsko leto in kako se jih bodo lotili v prihodnjem, pa bodo v tokratnem Studiu ob 17-tih pojasnili ministrica za šolstvo Maja Makovec Brenčič in ravnatelji šol. Ravnatelj Marjan Gorup opozarja, da je bilo varčevanja v šolstvu dovolj in da to vse bolj vpliva na kakovost pouka. Z voditeljico Natašo Lang.
Na Savi, najdaljši slovenski reki, bi lahko, če bi v celoti izkoristili njene vodne danosti, po ocenah proizvedli toliko električne energije, kot jo proizvedejo hidroelektrarne na reki Dravi. Na obeh rekah bi lahko skupaj proizvedli polovico potrebne električne energije na slovenskem trgu. Koliko in kako izkoriščamo vodne danosti Save od njenega izvira do hrvaške meje, kje so ovire in kdaj bo celotna veriga hidroelektrarn resnično zaživela, so vprašanja, na katera bomo odgovorili v Studiu ob 17.
V tokratnem Studiu ob 17ih gostimo predsednika države Boruta Pahorja. Gospodarski kazalci so sicer bolj spodbudni, politične razmere pa še vedno turbulentne. Je Slovenija znova na razpotju? Kakšna je njena vloga v zapletenih mednarodnih okoliščinah? Se je obdobje kriz in predčasnih volitev končalo? Koliko premoženja mora obdržati naša država? O vsem tem, pa tudi o predsednikovih nastopih, o katerih je javno mnenje precej razdeljeno, v Studiu ob 17ih z voditeljico Tanjo Starič.
Je trmasta in neodgovorna grška vlada, ki zavrača pogoje mednarodnih posojilodajalcev, zaradi česar bi Grčiji lahko zmanjkalo denarja, ali so neodgovorni in trmasti tisti, ki od Grčije zahtevajo nemogoče? V teh dneh smo bili priče besedni vojni med Atenami in Brusljem. Obtoževanja pa ne pripomorejo k sklenitvi dogovora. Čas se izteka, svarijo na obeh straneh, posledice so lahko katastrofalne. Več v Studiu ob 17h z voditeljico Špelo Novak
Kje naj teče trasa hitre ceste med Šentrupertom in Velenjem? Osnutek državnega prostorskega načrta zanjo, ki ga je razgrnilo okoljsko ministrstvo, v Šaleški in Savinjski dolini te dni dviga temperaturo do vrelišča. Razdeljeni so prebivalci, stroka, pa še vlada, saj zaradi uničenja kmetijske zemlje trasi nasprotujejo tudi kmetijsko ministrstvo in večina lokalnih skupnosti. V današnjem Studiu ob 17h želimo podrobneje predstaviti traso ter soočiti argumente njenih zagovornikov in nasprotnikov - z voditeljem Miranom Korošcem.
Zakonodaja, s katero skušamo doseči tisto, kar bi moralo biti samoumevno, na eni strani, na drugi zahteve po lustraciji. Nevarne pasti privatizacije in ne ravno usklajena koalicija, ob tem pa nenehno viharni odnosi na črti koalicija – opozicija. Kje je slovenski trikotnik politika – družba – mediji sredi leta 2015? Več o tem v današnjem Studiu ob sedemnajstih.
Nasilje je vedno bilo in bo prisotno v družbi, je družbeni pojav, na katerega pa moramo znati odgovoriti. Vprašanje seveda je, ali znamo? Kako se s to problematiko spopadajo osnovne šole? V medvrstniškem nasilju je - kot žrtve ali storilci - udeleženih od 30 do 40 % učencev, slovenske raziskave pa kažejo na to, da je slaba petina naših učencev že bila žrtev tovrstnega nasilja. Zakaj se zdi, da se zmeraj konča s premestitvijo žrtve na drugo šolo in ne s kaznijo storilcev? S kakšnimi izzivi se soočajo šole, ravnatelji, kako hitro odrasli sploh zaznamo, da je nekaj narobe? Kje je Slovenija pri sistemskem reševanju problematike medvrstniškega nasilja, kakšno vlogo imajo starši, šola, družba in politika? Odgovore bomo s šolniki in strokovnjaki iskali v Studiu ob 17h.
Tema tokratnega Studia ob 17-ih bo sporazum na področju trgovine in naložb med Evropsko unijo in ZDA. Zagovorniki čezatlantskega trgovinskega povezovanja vidijo predvsem poslovne priložnosti, nasprotniki pa se bojijo zniževanja standardov. Poleg tega jih skrbi tajnost pogajanj in nedostopnost ključnih dokumentov, saj so znana le pogajalska izhodišča. V današnji oddaji o tem, v kolikšni meri TTIP lahko prizadene slovenski nacionalni interes na področju kulture. Se bodo povabljeni predstavniki ministrstev za gospodarstvo in za kulturo odzvali na vabilo in spregovorili? Nasprotniki sporazuma so se že. Studio ob 17-ih z Markom Goljo.
Pridem z družino je geslo letošnje Parade ponosa. In kakšen je naš odnos do istospolnih? V državah Beneluksa istospolno usmerjene na najvišjih političnih položajih sprejemajo kot nekaj popolnoma običajnega. Napredne evropske države so že pred desetletjem izenačile pravice istospolnih parov s pravicami parov različnih spolov. Kje na mavričnem zemljevidu Evrope pa je Slovenija? Kako tolerantna je naša družba in kako je s pravicami v posameznih državah, bomo pregledali v današnjem Studiu ob 17-ih z voditeljico Lucijo Dimnik Rikič.
Nadzorniki Slovenskega državnega holdinga so po več kot letu dni prodajnega postopka in tednu preigravanj različnih scenarijev o tem, kdo bo o prodaji odločal, podali soglasje k ponudbi britanskega sklada Cinven. Odločitev na eni strani pomirja, na drugi že razdvaja. Cinven pa tudi pravi, da je vmes svojo ponudbo že spremenil, a je SDH ne sprejme. Če oziroma ko bo Telekom dokončno prodan, kako se bo razvijal, kakšen lastnik je Cinven, bo v prodajnem postopku vztrajal, zakaj smo pravzaprav privatizirali največjega operaterja? O tem v Studiu ob 17-ih, voditeljica Maja Derčar.
Ali res potrebujemo pokojninsko reformo? Pozivi mednarodnih organizacij so vse bolj glasni. Pri nas nastaja Bela knjiga, v kateri bodo začrtali smernice nove reforme. Nekatera dejstva so znana: naša družba se stara, vse manj ljudi vplačuje v pokojninsko blagajno, starejši delavci hitijo v pokoj, mladi na trgu dela ostajajo brez zaposlitev in pokojninska blagajna je vedno bolj prazna. Kako naprej in kako dolgo bo pokojninski sistem sploh še vzdržen? V oddaji Studio ob 17ih z Urško Valjavec.
Po bavarski idili kruta stvarnost? Voditelji skupine G-7, ki so se zbrali na gradu Elmau, so se dotaknili tako rekoč vseh aktualnih vprašanj, ki pestijo svet. Od okoljskih, gospodarskih in političnih. Ob skrbi za nadzor pri izpustu toplogrednih plinov in reševanju gospodarskih težav voditelji najbogatejših držav vztrajajo pri ukrepih proti iz kluba izključeni Rusiji in pri podpori Ukrajini. A zelo konkretnih dogovorov vrh na Bavarskem ni prinesel. So bila vrata pretesno zaprta ali – še huje – ni idej? Preprostih rešitev prav gotovo ni. O tem v Studiu ob 17-ih z voditeljem Andrejem Stoparjem.
Pivovarna Laško je po petih letih končno našla kupca za časopisno hišo Delo. V čem bo novi lastnik - idrijsko podjetje FMR - drugačen od pivovarja? Kateri motivi vodijo domača podjetja, ki se ne ukvarjajo s časopisno-založniško dejavnostjo, k prevzemanju medijev, in to ob dejstvu, da naklade tiskanim medijem upadajo? Novinar Bojan Požar prevzema blagovne znamke Dela Revij, kot so Jana, Lady, Stop in Obrazi. Prvak opozicije Janez Janša napoveduje ustanovitev nove medijske hiše. Kaj ti premiki pomenijo za medijsko krajino - v tokratnem Studiu ob 17-ih z voditeljico Natašo Lang.
Odločitev o graditvi dvokilometrskega predora med Koprom in Izolo je bila sprejeta že v 80. letih prejšnjega stoletja, a je do izgraditve predora Markovec zaradi številnih zapletov minilo več let. Roki za začetek del in njihovo končanje so bili večkrat prestavljeni: krivi so bili revizije in stečaji. V današnjem Studiu ob 17ih bomo potegnili črto pod enega od ključnih infrastrukturnih projektov na slovenskem avtocestnem križu: kaj bo prinesel domačinom, kaj turistom. Ali se lahko saga Markovec ponovi pri preostalih projektih Darsa, kot je elektronsko cestninjenje? O tem v studiu, ki smo ga tokrat postavili kar pred predor. Vodi ga Tjaša Škamperle.
Naša država je ta teden dobila načrt za energetsko prihodnost. Ta odgovarja na vprašanje, iz katerih virov bomo v prihodnjih desetletjih pridobivali električno energijo, se ogrevali in prevažali. Osnovni cilj dokumenta, ki sledi evropskim zavezam, je prehod v nizkoogljično družbo, kar pomeni zamenjavo premoga in naftnih derivatov z obnovljivimi viri in jedrsko energijo. Ali zadnjo v resnici potrebujemo, kako bo naša država zmogla investicijo v morebitni drugi blok jedrske elektrarne in kako bo preprečila ponovitev scenarija, kakršnemu smo bili priča v primeru Teša 6. O tem v današnjem Studiu ob 17h z voditeljico Erno Strniša.
Poslovanje v jugovzhodni Evropi se krepi. Velika podjetja medtem postajajo še večja. Agrokor je pred letom dni prevzel Mercator, Podravka je kupila Žito, hrvaški Adris je prodal rovinjsko tobačno tovarno, kupnino pa bi menda želel nameniti za nakup Zavarovalnice Triglav. Kakšni so načrti podjetij po prevzemih in kakšno sodelovanje, razen prevzemov, bi bilo možno na Balkanu? Podjetja iz regije bi se lahko tesneje povezovala za nastope na tretjih trgih. Tokratni Studio ob 17-ih je nastal na konferenci Summit100, ki združuje poslovne voditelje iz regije. Pripravlja : Maja Derčar.
Našo državo je močno zaznamovala zgodba z zdravnikom Ivanom Radanom. Svet UKC je začel ugotavljanje odgovornosti vodstva, ki mu mora danes predati vso dokumentacijo. Je vodstvo zagotovilo ustrezne razmere za zagotavljanje varnosti in kakovosti v UKC, kakšen je bil nadzor, bi lahko preprečili to, kar se je zgodilo? So odnosi med zdravstvenim osebjem res tako slabi, da vplivajo na zdravljenje bolnikov? Kakšne so torej razmere v zdravstvu, ne zgolj na nevrološki kliniki, ampak v zdravstvenem zavodu nasploh, bomo ugotavljali v Studiu ob 17-ih, voditeljica Petra Medved.
Težko pričakovano gospodarsko okrevanje je tu. Skoraj triodstotna statistična gospodarska rast v prvem četrtletju letos se odraža v višji produktivnosti in dobičkonosnosti ter manjši zadolženosti podjetij. Še posebej pa razveseljuje podatek, da se je začelo dolgoročno kreditiranje podjetij. Na kaj moramo biti posebej pozorni, da ohranimo vzdržno rast, katerim pastem bi se bilo dobro izogniti ter kdaj bomo lahko rekli, da je slovensko gospodarstvo povsem ozdravljeno? Na ta vprašanja bomo skušali odgovoriti v današnjem Studiu ob 17-ih z gospodarstveniki in bankirji. Voditeljica bo Urška Jereb Brankovič.
Obisk predsednika vlade Mira Cerarja v Vatikanu je za Slovenijo pomemben politični dogodek. Kako pomemben je, kakšna je vloga vatikanske diplomacije in ali obstaja možnost, da papež Frančišek v kratkem obišče tudi Slovenijo? Ob današnjem obisku premiera pri papežu Frančišku bomo z gosti spregovorili tudi o odprtih vprašanjih med Cerkvijo in državo. V Studiu ob 17ih z voditeljem Boštjanom Debevcem.
Neveljaven email naslov