Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Sloveniji, kjer je pod pragom revščine lani živelo 290 tisoč ljudi, narašča število revnih zaposlenih in prekarnih delavcev. Po nekaterih podatkih je atipičnih oblik dela v Sloveniji že več kot 40 %. Prekarci so delavci brez dopusta, bolniške, porodniške, so vedno na razpolago, po zmeraj nižjih cenah, so pa tudi bolj poslušljivi in prilagodljivi. Najdemo jih že v vseh gospodarskih panogah, tudi v javnem sektorju, v nevladnih organizacijah. Ne gre toliko za to, na katerem področju ali gospodarski panogi nekdo dela ali ustvarja, prav tako ne za to, kakšna je pravna oblika pogodbe o zaposlitvi (avtorska pogodba, podjemna pogodba, študentsko delo, samostojni podjetnik ipd.). Bolj pomembno je, da gre za tvegano obliko zaposlitve in negotovo. Dr. Vesna Leskošek, Fakulteta za socialno delo Univerze v Ljubljani.
V Sloveniji, kjer je pod pragom revščine lani živelo 290 tisoč ljudi, narašča število revnih zaposlenih in prekarnih delavcev. Po nekaterih podatkih je atipičnih oblik dela v Sloveniji že več kot 40 %. Prekarci so delavci brez dopusta, bolniške, porodniške, so vedno na razpolago, po zmeraj nižjih cenah, so pa tudi bolj poslušljivi in prilagodljivi. Najdemo jih že v vseh gospodarskih panogah, tudi v javnem sektorju, v nevladnih organizacijah. Ne gre toliko za to, na katerem področju ali gospodarski panogi nekdo dela ali ustvarja, prav tako ne za to, kakšna je pravna oblika pogodbe o zaposlitvi (avtorska pogodba, podjemna pogodba, študentsko delo, samostojni podjetnik ipd.). Bolj pomembno je, da gre za tvegano obliko zaposlitve in nestabilno življenje. Dr. Vesna Leskošek, Fakulteta za socialno delo Univerze v Ljubljani:
“Prekarne zaposlitve so tiste, ki pomenijo določeno tveganje in ki ne omogočajo stabilnosti naših življenjskih potekov. Se pravi, prekarni delavci so tisti, ki ne morejo načrtovati svoje prihodnosti, dobiti kredite v bankah, ki imajo tako obliko dela, ki jo lahko zelo hitro izgubijo, da so v vmesnem času odvisni od svojih staršev, prihrankov ali socialnih mrež. Gre torej za tiste oblike dela, ki pomenijo tveganja in ne omogočajo stabilnosti.”
Na ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti so naredili nekaj korakov v smeri “vsako delo nekaj šteje” in izenačevanja pravic (le nekaterih socialnih, nič pa na področju delavskih pravic in varnosti so mnenja nekateri). Včasih kakšen korak v praksi ne zaživi, priznava tudi generalni sekretar na ministrstvu Peter Pogačar, ko govori o institutu ekonomsko odvisnega podjetnika.
Prekarni delavci se torej še vedno spopadajo z veliko problemi. Ne dovolijo si zboleti ali pa delajo bolni, saj ne prejemajo bolniškega nadomestila za prvi mesec odsotnosti z dela, delajo veliko, za vedno manj denarja. Samostojni podjetnik Marko Funkl, Gibanje za dostojno delo in socialno državo.
Naslednja težava je neorganizaranost, individualiziranost tveganja in razdrobljenost prekarnih delavcev, ki nimajo svojega zastopnika, svojega sindikata.
PROJEKTARIZACIJA OZ. PREKARNOST V JAVNEM SEKTORJU IN NEVLADNIH ORGANIZACIJAH
Zaskrbljujoče je tudi, da se prekarnost seli na vsa področja, celo v delovanje same države, države blaginje. Dr. Barbara Samaluk z Univerze Greenwich opozarja, da postaja zaradi varčevanja javni sektor, v katerega sodi tudi socialno varstvo, podhranjen, čeprav so potrebe vedno večje. Prekarni delavci namreč, ko prenehajo z eno zapsolitvijo in čakajo na kakšen drug projekt, velikokrat pristanejo v sistemu socialnega varstva. Tudi v nevladnih organizacijah, ki delajo z najbolj šibkimi skupinami prebivalstva, je veliko prekarnih delavcev. Zaposlitve teh delavcev so odvisne od projektov in uspešnosti pri kandidiranju za sredstva na različnih razpisih. Podobno tudi Slovenija kandidira na evropskih razpisih in je zmeraj bolj odvisna od evropskih skrukturnih skladov, ki pa po besedah Samalukove ne prinašajo le sredstev, temveč tudi pogoje in tihe vplive na to, kako deluje država.
PREKARNOST SE DRŽAVI NE IZPLAČA
A če se vrnemo k prekarnosti: prekarne oblike dela grejo na roke trgu, kapitalu, po eni strani tudi državi, a če gledamo dolgoročno, ugotovimo, da bodo posledice za državo hude. Prekarni delavci so zaradi svojega načina življenja izpostavljeni zdravstvenim tveganjem, težje se odločajo za družino, so slabi potrošniki – slej ko prej bo torej prišlo bo pritiska na zdravstveno blagajno in socialne transferje, ko ti ljudje ne bodo delali oz. jim njihove pokojnine ne bodo zagotavljale preživetja. Težav se zavedajo tudi na ministrstvu za delo, a po mnenju generalnega sekretarja Petra Pogačarja še nismo zamudili trenutka, da bi prekarnost lahko uspešno zajezili ali pa vsaj usmerili v pravo smer.
»Prva kratkoročna sprememba, ki jo pripravljamo na ministrstvu za delo, je povečanje pristojnosti inšpektorata za delo. Inšpektor za delo bo imel po novem možnost neposredno odrediti delodajalcu, da delavcu ponudi pogodbo o zaposlitvi, in delavec jo bo dolžan sprejeti. Druga stvar pa je, da se delodajalci, sicer ne vsi, obnašajo stroškovno racionalno. Dokler bo za delodajalca delo s. p.-ja, po avtorskih pogodbah cenejše kot pa delo zaposlenega na pogodbi o zaposlitvi, bodo to delali. S temi vzroki se moramo spopasti. Prav tako bomo morali skupaj s civilno družbo nekaj narediti tudi na ozaveščenosti posameznikov, ki delajo v prekarnih oblikah dela, in ozaveščenosti delodajalcev, zakaj je pomembno, da ima stabilne zaposlitve.«
Dr. Barbara Rajgelj s Fakultete za družbene vede je prepričana, da so načrti ministrstva za delo sicer dobrodošli, a vsekakor niso dovolj.
Tako dr. Rajgelj kot mag. Martina Trbanc z Inštituta RS za socialno varstvo sta mnenja, da bi morali rešitev iskati v najbrž celo revolucionarnem razmišljanju o tem, da bi področji socialnega varstva in zaposlitve razdvojili. Mag. Martina Trbanc:
Ali bi bilo to mogoče in bi bil za to sploh politični interes, pa je vprašanje za kakšen drug Studio ob 17h.
4552 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
V Sloveniji, kjer je pod pragom revščine lani živelo 290 tisoč ljudi, narašča število revnih zaposlenih in prekarnih delavcev. Po nekaterih podatkih je atipičnih oblik dela v Sloveniji že več kot 40 %. Prekarci so delavci brez dopusta, bolniške, porodniške, so vedno na razpolago, po zmeraj nižjih cenah, so pa tudi bolj poslušljivi in prilagodljivi. Najdemo jih že v vseh gospodarskih panogah, tudi v javnem sektorju, v nevladnih organizacijah. Ne gre toliko za to, na katerem področju ali gospodarski panogi nekdo dela ali ustvarja, prav tako ne za to, kakšna je pravna oblika pogodbe o zaposlitvi (avtorska pogodba, podjemna pogodba, študentsko delo, samostojni podjetnik ipd.). Bolj pomembno je, da gre za tvegano obliko zaposlitve in negotovo. Dr. Vesna Leskošek, Fakulteta za socialno delo Univerze v Ljubljani.
V Sloveniji, kjer je pod pragom revščine lani živelo 290 tisoč ljudi, narašča število revnih zaposlenih in prekarnih delavcev. Po nekaterih podatkih je atipičnih oblik dela v Sloveniji že več kot 40 %. Prekarci so delavci brez dopusta, bolniške, porodniške, so vedno na razpolago, po zmeraj nižjih cenah, so pa tudi bolj poslušljivi in prilagodljivi. Najdemo jih že v vseh gospodarskih panogah, tudi v javnem sektorju, v nevladnih organizacijah. Ne gre toliko za to, na katerem področju ali gospodarski panogi nekdo dela ali ustvarja, prav tako ne za to, kakšna je pravna oblika pogodbe o zaposlitvi (avtorska pogodba, podjemna pogodba, študentsko delo, samostojni podjetnik ipd.). Bolj pomembno je, da gre za tvegano obliko zaposlitve in nestabilno življenje. Dr. Vesna Leskošek, Fakulteta za socialno delo Univerze v Ljubljani:
“Prekarne zaposlitve so tiste, ki pomenijo določeno tveganje in ki ne omogočajo stabilnosti naših življenjskih potekov. Se pravi, prekarni delavci so tisti, ki ne morejo načrtovati svoje prihodnosti, dobiti kredite v bankah, ki imajo tako obliko dela, ki jo lahko zelo hitro izgubijo, da so v vmesnem času odvisni od svojih staršev, prihrankov ali socialnih mrež. Gre torej za tiste oblike dela, ki pomenijo tveganja in ne omogočajo stabilnosti.”
Na ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti so naredili nekaj korakov v smeri “vsako delo nekaj šteje” in izenačevanja pravic (le nekaterih socialnih, nič pa na področju delavskih pravic in varnosti so mnenja nekateri). Včasih kakšen korak v praksi ne zaživi, priznava tudi generalni sekretar na ministrstvu Peter Pogačar, ko govori o institutu ekonomsko odvisnega podjetnika.
Prekarni delavci se torej še vedno spopadajo z veliko problemi. Ne dovolijo si zboleti ali pa delajo bolni, saj ne prejemajo bolniškega nadomestila za prvi mesec odsotnosti z dela, delajo veliko, za vedno manj denarja. Samostojni podjetnik Marko Funkl, Gibanje za dostojno delo in socialno državo.
Naslednja težava je neorganizaranost, individualiziranost tveganja in razdrobljenost prekarnih delavcev, ki nimajo svojega zastopnika, svojega sindikata.
PROJEKTARIZACIJA OZ. PREKARNOST V JAVNEM SEKTORJU IN NEVLADNIH ORGANIZACIJAH
Zaskrbljujoče je tudi, da se prekarnost seli na vsa področja, celo v delovanje same države, države blaginje. Dr. Barbara Samaluk z Univerze Greenwich opozarja, da postaja zaradi varčevanja javni sektor, v katerega sodi tudi socialno varstvo, podhranjen, čeprav so potrebe vedno večje. Prekarni delavci namreč, ko prenehajo z eno zapsolitvijo in čakajo na kakšen drug projekt, velikokrat pristanejo v sistemu socialnega varstva. Tudi v nevladnih organizacijah, ki delajo z najbolj šibkimi skupinami prebivalstva, je veliko prekarnih delavcev. Zaposlitve teh delavcev so odvisne od projektov in uspešnosti pri kandidiranju za sredstva na različnih razpisih. Podobno tudi Slovenija kandidira na evropskih razpisih in je zmeraj bolj odvisna od evropskih skrukturnih skladov, ki pa po besedah Samalukove ne prinašajo le sredstev, temveč tudi pogoje in tihe vplive na to, kako deluje država.
PREKARNOST SE DRŽAVI NE IZPLAČA
A če se vrnemo k prekarnosti: prekarne oblike dela grejo na roke trgu, kapitalu, po eni strani tudi državi, a če gledamo dolgoročno, ugotovimo, da bodo posledice za državo hude. Prekarni delavci so zaradi svojega načina življenja izpostavljeni zdravstvenim tveganjem, težje se odločajo za družino, so slabi potrošniki – slej ko prej bo torej prišlo bo pritiska na zdravstveno blagajno in socialne transferje, ko ti ljudje ne bodo delali oz. jim njihove pokojnine ne bodo zagotavljale preživetja. Težav se zavedajo tudi na ministrstvu za delo, a po mnenju generalnega sekretarja Petra Pogačarja še nismo zamudili trenutka, da bi prekarnost lahko uspešno zajezili ali pa vsaj usmerili v pravo smer.
»Prva kratkoročna sprememba, ki jo pripravljamo na ministrstvu za delo, je povečanje pristojnosti inšpektorata za delo. Inšpektor za delo bo imel po novem možnost neposredno odrediti delodajalcu, da delavcu ponudi pogodbo o zaposlitvi, in delavec jo bo dolžan sprejeti. Druga stvar pa je, da se delodajalci, sicer ne vsi, obnašajo stroškovno racionalno. Dokler bo za delodajalca delo s. p.-ja, po avtorskih pogodbah cenejše kot pa delo zaposlenega na pogodbi o zaposlitvi, bodo to delali. S temi vzroki se moramo spopasti. Prav tako bomo morali skupaj s civilno družbo nekaj narediti tudi na ozaveščenosti posameznikov, ki delajo v prekarnih oblikah dela, in ozaveščenosti delodajalcev, zakaj je pomembno, da ima stabilne zaposlitve.«
Dr. Barbara Rajgelj s Fakultete za družbene vede je prepričana, da so načrti ministrstva za delo sicer dobrodošli, a vsekakor niso dovolj.
Tako dr. Rajgelj kot mag. Martina Trbanc z Inštituta RS za socialno varstvo sta mnenja, da bi morali rešitev iskati v najbrž celo revolucionarnem razmišljanju o tem, da bi področji socialnega varstva in zaposlitve razdvojili. Mag. Martina Trbanc:
Ali bi bilo to mogoče in bi bil za to sploh politični interes, pa je vprašanje za kakšen drug Studio ob 17h.
V Mariboru se danes začenja 50. jubilejno Borštnikovo srečanje, najuglednejši in najpomembnejši slovenski gledališki festival. V oddaji Studio ob 17-ih se bomo na kratko ozrli v njegovo zgodovino, se zaustavili pri tekmovalnem in spremljevalnem programu in izpostavili nekaj vprašanj, ki so se porodila ob selektorskem procesu. Voditeljica Saša Rakef.
Plače javnih uslužbencev v prihodnjem letu ostajajo neznanka, proračun za prihodnje je tudi zato še odprt. Vlada ponuja zgolj napredovanja, sindikati nasprotno zahtevajo, naj izpolni obljubljeno in sprosti varčevalne ukrepe. Kaj čaka 158 tisoč javnih uslužbencev; kakšne bodo njihove osnovne plače, kolikšen regres … Tudi o tem – s pogajalci in ekonomistom – v Studiu ob 17-ih.
Letos mineva 95 let od koroškega plebiscita, ki je določil mejo med tedanjo Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev ter Avstrijo. Po njem je del slovenskega naroda ostal v Avstriji in odprlo se je poglavje težavnega oblikovanja odnosa med slovensko manjšino in nemško večino, pa tudi povezav z matičnim narodom, ki je zaživel v novi državi. A kot ugotavljajo sogovorniki, ki jih je pred mikrofon povabil tokratni voditelj Studia ob 17-ih Lojze Kos, se po desetletjih odpora do slovenske manjšine časi vendarle spreminjajo.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Tvorcev snovne in nesnovne kulturne dediščine, ki z izdelovanjem certificiranih rokodelskih izdelkov ohranjajo tradicionalne obrti, veščine in znanja, ne gre enačiti z drugimi obrtniki. Zakaj jih vse več razmišlja o opustitvi dejavnosti, kakšne težave imajo tisti, ki vztrajajo, in katere rešitve predlagajo, se ob koncu rokodelskega festivala v Ljubljani in ob jubilejni, 20-ti bienalni razstavi domače in umetnostne obrti v Slovenj Gradcu sprašujemo v tokratnem Studiu ob 17h.
Nov sistem upravljanja z državnimi gozdovi je eden od večjih projektov te vlade. Ustanoviti namerava državno podjetje, ki bo upravljalo z več kot 200 tisoč hektarji državnih gozdov. To zdaj počne Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov. Nova družba bi poleg velikega premoženja prevzela tudi obveznosti Sklada, kot so nesorazmerno porazdeljena plačila občinam in vse večje obveznosti iz denacionalizacijskih zahtevkov. Kako so na iztek koncesijskih pogodb pripravljena gozdarska podjetja in ali bo državni les bolj dostopen za lesnopredelovalne obrate; pa tudi o zadržkih, ki so spremljali oblikovanje zakona, v Studiu ob 17h.
Je zaskrbljenost kulturnikov nad kleščenjem proračunskega denarja za kulturo v prihodnjem letu utemeljena? Ali sredstva za produkcijo res ne bodo okrnjena? Kakšna bo sistemska ureditev, kakšen bo položaj kulturnih ustvarjalcev – o tem v današnjem Arsovem forumu in Studiu ob 17ih. Voditelj bo Vlado Motnikar.
Odmevno razkritje, da so nam Američani in Nemci prisluškovali in da je prisluškovanje drug drugemu postalo tako rekoč nekakšna stalnica, slovenske politike očitno ne vznemirja preveč. Stroka pa poudarja, da je zasebnost samo še iluzija. Kaj torej lahko storimo, da jo zavarujemo in da ne postanemo družba, v kateri je le redkim mar, kdo nas nadzoruje in kako to počne? Odgovori na to sledijo v oddaji Studio ob 17ih.
Sporne in vrtoglavo visoke plače in nagrade v slabi banki so razburile javnost. Kako so sicer urejeni prejemki vodilnih v podjetjih z državnim lastništvom; kaj bi bilo treba spremeniti; je čas, da se jih prilagodi plačam v preostalem delu gospodarstva? Je tako imenovani Lahovnikov zakon odveč ali koristen pri zaviranju prevelikih apetitov po državnem denarju? O vsem tem v današnjem Studiu ob 17-ih.
V sirski konflikt se je z bombardiranjem protirežimskih sil aktivno vpletla še Rusija. Režim v Damasku je to pozdravil, mednarodna koalicija pod vodstvom Združenih držav Amerike pa opozarja na pasti ruskega početja. Kaj to pomeni za razpletanje sirskega klopčiča in razmerja sil na Bližnjem vzhodu? Ali lahko rusko posredovanje sproži konflikt širših razsežnosti? Odgovore na ta in druga vprašanja bomo iskali v današnjem Studiu ob 17-ih. Voditelj Blaž Ermenc.
Begunci so že nekaj časa na prvih straneh časopisov in v prvih minutah poročil. So slovenski mediji pri spremljanju begunske krize dovolj resnicoljubni, analitični, kritični in nepristranski? O tem bomo z uredniki in novinarji govorili v četrtkovem Studiu ob 17ih z voditeljico Tatjano Pirc.
Po izbruhu afere zaradi Volkswagnovega goljufanja na testih izpustov dizelskih avtomobilov v Združenih državah so se delnice največjega proizvajalca avtomobilov pocenile za 34 odstotkov. Na laži so ga ujeli okoljevarstveniki, ki so želeli dokazati, da so lahko tudi dizelski motorji prijazni do okolja, in spodbuditi druge proizvajalce, naj sledijo vzoru Volkswagna. Kaj afera pomeni za trg avtomobilske industrije? Bo škoda VW voda na mlin drugim? Je zaupanje kupcev v pregovorno kakovostne nemške izdelke omajano? Tudi o novih ukrepih avtomobilske industrije za doseganje okoljskih standardov v tokratnem Studiu ob 17h s Petrom Močnikom. Gosti:Andrej Brglez, sociolog prometa in raziskovalec trajnostne mobilnosti na Inštitutu za civilizacijo in kulturo,Katarina Otrin, društvo Focus,Boštjan Okorn, Zveza potrošnikov Slovenije
Katalonci so se na včerajšnjih regionalnih volitvah izrekali predvsem o svoji neodvisnosti. Potem ko je španska vlada lani preprečila referendum o tem, je katalonski premier Artur Mas glavne katalonske stranke, ki zagovarjajo neodvisnost, prepričal v skupen nastop na teh volitvah. Uradni Madrid načrte za razglasitev neodvisne Katalonije zavrača kot nezakonite. Bo Kataloncem uspelo? Kako se bo odzvala Evropska unija in kakšno stališče do tega ima Slovenija, ki je svojo neodvisnost prav tako dosegla na podlagi referendumske odločitve? O tem v Studiu ob 17h z voditeljico Špelo Novak.
Minimalna plača je 790 evrov bruto. Ne glede na to, ali delavec dela ponoči, ob nedeljah in praznikih – vedno dobi enak znesek. Je to pravično? Sindikati trdijo, da ni, in na njihovo pobudo bodo spremenili zakonodajo. Delodajalci so na nogah. Stroški dela bodo višji in v nekaterih panogah napovedujejo radikalne ukrepe. Gre za zvišanje minimalne plače ali zgolj za odpravo nepravičnosti? V današnjem Studiu ob 17ih bomo soočili sindikate in delodajalce ter spremljali odziv politike na spremembo zakona v državnem zboru. Voditeljica bo Urška Valjavec.
Notranji ministri Evropske unije so sklenili dogovor o premestitvi 120 tisoč beguncev iz najbolj obremenjenih držav članic Unije, a naval beguncev na Staro celino se ne umirja. Kako se spoprijeti s tako množičnimi migracijami? Kakšna je možnost za skupni evropski odgovor? In kako bi se morala Evropa in znotraj nje Slovenija na množične migracije odzivati v prihodnje? Odgovore na ta in druga vprašanja, ki jih sproža aktualna begunska problematika, bomo iskali v današnjem Studiu ob 17-ih. Voditelj: Blaž Ermenc.
Ugodnejše gospodarske razmere in s tem višje proračunske prilive bo vlada izkoristila za znižanje primanjkljaja na eni strani in delno sprostitev varčevalnih ukrepov na drugi. Če bodo ministrstva lažje zadihala, pa se upirajo sindikati, plačna politika, ki je pomemben proračunski izdatek še ni dogovorjena. Manj bo javnih naložb. Kakšne sploh so proračunske usmeritve, kaj lahko pričakujemo? O tem z gosti v današnjem Studiu ob 17h.
Usoda drugega železniškega tira med Koprom in Divačo je vse bolj negotova. Študija je pokazala, da je projekt predrag. Minister za infrastrukturo je zato –vnovič – napovedal, da bodo preverili, ali bi ga bilo mogoče zgraditi za manj denarja. Dokler ne bo odločitve, predlagajo začasno rešitev: graditev zalednega terminala v Divači. Čeprav vsa logistična stroka meni, da je tak predlog nesprejemljiv, ministrstvo vztraja pri svojem. V Luki medtem iščejo alternativne poti za prevoz blaga. Kakšno pot bo ubral drugi tir, v današnjem studiu ob 17-ih z voditeljico Natašo Ugrin Tomšič.
Grški volilci na predčasnih volitvah pravzaprav niso imeli prave izbire, saj obe stranki z največjo podporo podpirata memorandum o tretjem svežnju pomoči državi v višini 86 milijard evrov v zameno za korenite gospodarske reforme. Je mogoča široka koalicijska vlada med Sirizo in Novo demokracijo, kar bi si želeli v Bruslju? Grške volitve so pozorno spremljali tudi v nekaterih evropskih državah, kjer nove leve stranke še čakajo na svojo priložnost - o tem v S17 s Sandro Brankovič Brecl.
Kako je Slovenija pripravljena na najhujšo begunsko krizo po drugi svetovni vojni? Politika zatrjuje, da ustrezno. A kaj to pomeni? Smo pripravljeni sprejeti več tisoč ljudi iz Sirije, Iraka, Afganistana, … smo jih pripravljeni napotiti do meje z Avstrijo ali zapreti mejo, tako kot je to storila Madžarska? V prihodnjih dneh se bo pokazalo, ali bo Slovenija sama kos begunski krizi ali pa bomo pri tem zaprosili za pomoč. O tem v današnjem Studiu ob 17h, ki ga bo vodil Marjan Vešligaj.
Neveljaven email naslov