Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Poleg kakovosti in varnosti živila k pravemu rezultatu prispeva tudi pravilno kuhanje špagetov
Špageti so verjetno najbolj priljubljena in zagotovo najbolj znana vrsta testenin. Po navadi merijo v dolžino od 25 do 30 cm, razlikujejo se po debelini oziroma premeru: od najbolj tankih capellinov do najdebelejših spaghettonov. Priprava špagetov je hitra in preprosta, zato se pogosto znajdejo na našem jedilniku. Kakšna je kakovost špagetov na slovenskem tržišču, v sodelovanju z Zvezo potrošnikov Slovenije preverjamo v rubriki »Veste, kaj jeste«.
Izbira je pestra, na testiranje je bilo poslanih deset blagovnih in trgovskih znamk špagetov iz pšeničnega zdroba durum, po katerih glede na rezultate ankete, sega največ slovenskih potrošnikov. Na testu so preverili vsebnost škodljivih snovi (ohratoksin A, aflatoksini B1, B2, G1 in G2 ter deoksinivalenol), kemijske lastnosti (vsebnost beljakovin in furozina) ter senzorične lastnosti in označbo. Prav vsi vzorci so vsebovali dovolj beljakovin, vsebnost zdravju škodljivih mikotoksinov pa je bila pri vseh vzorcih pod zakonsko določeno mejo.
“Skupna vsebnost beljakovin (in s tem glutena) vpliva na kakovost testenin, saj izboljša lastnosti testenin med kuhanjem – preprečuje ločevanje oziroma razpadanje. Tako dobimo kakovostne testenine, ki med kuhanjem ostanejo čvrste in so prijetnega okusa. Za kakovostne špagete sta značilni tudi določena čvrstost in elastičnost, ki ju občutimo, ko jih pregriznemo. Poleg tega ne smejo biti preveč lepljivi. Z omako pa se najbolje povežejo porozne in hrapave testenine, tako v ustih ne prevlada okus omake,” je povedala Nika Kremić z ZPS.
Velike razlike v cenah
Za kilogram vzorcev na testu so pri ZPS odšteli od 0,64 in 2,18 evra. Prav najdražji in eden izmed cenejših vzorcev (0,65 evra/kg) sta se z oceno povprečno znašla na dnu tabele. Zmagovalni špageti so s ceno 1,23 evra za kilogram nekje v zlati sredini.
“Špageti so lahko narejeni le iz pšeničnega zdroba durum ali polnozrnatega zdroba, lahko pa vsebujejo še nekatere dodatke: jajca, druge vrste žit, kot sta pira in ajda, ter zelenjavo, ki testeninam doda barvo. Odločitev, katere kupiti, ni vedno preprosta,” je povedala Nika Kremić, ZPS.
Vir: ZPS
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Poleg kakovosti in varnosti živila k pravemu rezultatu prispeva tudi pravilno kuhanje špagetov
Špageti so verjetno najbolj priljubljena in zagotovo najbolj znana vrsta testenin. Po navadi merijo v dolžino od 25 do 30 cm, razlikujejo se po debelini oziroma premeru: od najbolj tankih capellinov do najdebelejših spaghettonov. Priprava špagetov je hitra in preprosta, zato se pogosto znajdejo na našem jedilniku. Kakšna je kakovost špagetov na slovenskem tržišču, v sodelovanju z Zvezo potrošnikov Slovenije preverjamo v rubriki »Veste, kaj jeste«.
Izbira je pestra, na testiranje je bilo poslanih deset blagovnih in trgovskih znamk špagetov iz pšeničnega zdroba durum, po katerih glede na rezultate ankete, sega največ slovenskih potrošnikov. Na testu so preverili vsebnost škodljivih snovi (ohratoksin A, aflatoksini B1, B2, G1 in G2 ter deoksinivalenol), kemijske lastnosti (vsebnost beljakovin in furozina) ter senzorične lastnosti in označbo. Prav vsi vzorci so vsebovali dovolj beljakovin, vsebnost zdravju škodljivih mikotoksinov pa je bila pri vseh vzorcih pod zakonsko določeno mejo.
“Skupna vsebnost beljakovin (in s tem glutena) vpliva na kakovost testenin, saj izboljša lastnosti testenin med kuhanjem – preprečuje ločevanje oziroma razpadanje. Tako dobimo kakovostne testenine, ki med kuhanjem ostanejo čvrste in so prijetnega okusa. Za kakovostne špagete sta značilni tudi določena čvrstost in elastičnost, ki ju občutimo, ko jih pregriznemo. Poleg tega ne smejo biti preveč lepljivi. Z omako pa se najbolje povežejo porozne in hrapave testenine, tako v ustih ne prevlada okus omake,” je povedala Nika Kremić z ZPS.
Velike razlike v cenah
Za kilogram vzorcev na testu so pri ZPS odšteli od 0,64 in 2,18 evra. Prav najdražji in eden izmed cenejših vzorcev (0,65 evra/kg) sta se z oceno povprečno znašla na dnu tabele. Zmagovalni špageti so s ceno 1,23 evra za kilogram nekje v zlati sredini.
“Špageti so lahko narejeni le iz pšeničnega zdroba durum ali polnozrnatega zdroba, lahko pa vsebujejo še nekatere dodatke: jajca, druge vrste žit, kot sta pira in ajda, ter zelenjavo, ki testeninam doda barvo. Odločitev, katere kupiti, ni vedno preprosta,” je povedala Nika Kremić, ZPS.
Vir: ZPS
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Naša oddaja danes zavija kar precej stran od martinove kulinarike, ki bo marsikje krojila jedilnik. Z Bližnjega vzhoda prihaja namaz po imenu humus, ki tudi v naših krajih ni več eksotika. V arabščini humus pomeni čičerika, in to je tudi njegova glavna sestavina. Koliko čičerike je v posameznih namazih, ki jih je moč najti na policah slovenskih trgovin, so med drugim nedavno preverjali na Zvezi potrošnikov Slovenije. Nika Kremič in avtorica oddaje Veste, kaj jeste Andreja Gradišar pa nam bosta v nadaljevanju razložili tudi, koliko namazov je v skladu s tradicionalnim receptom, koliko je v njih maščob, soli, aditivov in kakšno vlogo ima pri kakovosti namaza cena.
V Veste, kaj jeste tokrat pod drobnogled ne jemljemo hrane, ampak pijačo. Tisto, ki se pogosto znajde v rokah otrok in mladostnikov in jo poznamo pod imenom energijske pijače. Raziskava Evropske agencije za varno hrano, objavljena leta 2019, je pokazala, da med Evropejci energijske pijače najpogosteje uživajo najstniki. Nekateri jih spijejo celo 7 litrov na mesec. Podobno ugotavlja naš Nacionalni inštitut za javno zdravje – v raziskavi Z zdravjem povezano vedenje v šolskem obdobju med mladostniki v Sloveniji, ki je bila izvedena leta 2018, so ugotovili, da te napitke pije skoraj polovica 15-letnikov, petina redno. Svetovna zdravstvena organizacija po drugi strani odsvetuje uživanje teh pijač, nakup so ponekod po Evropi celo starostno omejili. Zakaj, v nadaljevanju razloži dr. Tadeja Jakus s Fakultete za vede o zdravju Univerze na Primorskem. Oddajo je pripravila Andreja Gradišar.
Na Prvem smo sredi februarja v rubriki Veste, kaj jeste? v okviru serije o vitaminih govorili tudi o vitaminu D. Takrat smo povedali, da so posledice njegovega pomanjkanja: zmanjšana moč mišic, občasni krči, zmanjšana kostna gostota, večje tveganje za zlome, nastanek osteoporoze, na prvo mesto pa smo postavili povečano občutljivost za okužbe. Marca - ob prvem valu epidemije - so se pojavila tudi strokovna mnenja o tem, da je vitamin D lahko učinkovit kot preventiva in tudi kot kurativa pri najhujših posledicah okužb z novim koronavirusom. Zdaj za to obstajajo tudi dokazi.
Od sobote je v rdečih regijah prepovedano opravljanje gostinske dejavnosti v kavarnah, slaščičarnah, okrepčevalnicah, barih, restavracijah, gostilnah in na kmetijah. Priprava ter strežba jedi in pijač sta dovoljeni v nastanitvenih obratih, vendar le za goste, ki tam prenočujejo. V preostalih gostinskih obratih sta dovoljena izključno dostava hrane in pijače ali osebni prevzem. S tem pa bodo gostinci težko nadomestili izgubo.
Študija Oxfordske univerze iz leta 2016 je pokazala, da bi morali v naslednjih desetletjih močno spremeniti naše prehranjevalne navade in za vzdržnost planeta porabo govejega mesa zmanjšati za kar 90 odstotkov. Pri tem nam bo morda v pomoč tudi umetno oziroma laboratorijsko vzgojeno meso, kar se je še pred dobrim desetletjem zdela znanstvena fantastika. A v zadnjih letih je razvoj takšne tehnologije močno napredoval, na Nizozemskem so leta 2013 iz mišičnih celic goveda vzgojili prvo meso za hamburger.
Kava na tešče pospeši izločanje želodčne kisline, ki je sicer namenjena razgrajevanju hrane. Sogovornica: prehranska terapevtka Alja Dimic iz Centra prehranske terapije Holistic.
Nina Križnik iz Zveze potrošnikov Slovenije o nedavnem tržnem pregledu sladkovodnih ribogojnic.
S športom povezanim vsebinam, ki ste jih lahko ob današnjem prazniku športa že in še boste slišali na naših valovih, dodajamo tudi rubriko Veste, kaj jeste. Magistrica inženirka prehrane Katarina Katanec, ki se ukvarja tudi s svetovanjem profesionalnim športnikom, bo v nadaljevanju govorila predvsem o prehrani rekreativnih športnikov. Kdaj je zaradi ukvarjanja s športom treba spremeniti jedilnik in kako to storiti, pa sta glavni vprašanji, ki ju je zastavila Andreja Gradišar.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Gotovo ste že kdaj prebrali obvestilo v medijih ali trgovinah o odpoklicu določenega živila iz prodaje. Takih umikov živil, ki so morda že v naših domovih, pa niso varna, je vsako leto več. Proizvajalci in distributerji so namreč previdnejši oziroma pristojnemu inšpektoratu pogosteje sami prijavijo neprimeren oziroma sporen izdelek. Zakaj in kako se sploh sproži postopek umika živila s trgovskih polic, kaj to pomeni za odgovorne ter kako mora ta informacija priti do potrošnika?
Ste že kdaj pokusili čokolado z okusom bučnega olja ali celo prekmurske gibanice? Prav s takimi okusi se ukvarjajo v podeželski čokoladnici, ki jo je v zadnjih naPOTkih – v nedeljski reportaži na Prvem – obiskala Tina Lamovšek. Izvedela pa je tudi, da v znanem tropskem vrtu ne rastejo leorhideje, ampak tudi druga najdražja začimba na svetu – takoj za žafranom.
Gorenjska kulinarična dediščina je zelo bogata. Osredotočili smo se na Tržič in Jezersko.
Če se odpravljate v Zgornjesavinjsko dolino in boste tam tudi kaj prigriznili, ne bo šlo brez želodca, pravi avtorica današnje oddaje Veste, kaj jeste Andreja Gradišar. Savinjsko kulinariko je raziskovala na kmetiji Bukovje, kjer jo je sprejela gospodarica Alenka Korpnik. S čim sta začeli savinjsko kosilo, že veste, v naslednjih minutah bosta dodali še nekaj lokalnih jedi in tudi savinjsko sladico – ajdnek.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Če govorimo o kulinarični tradiciji Primorske in Notranjske, ne moremo mimo kolerabe in krompirja. To sta sestavini, ki sta bili, vsaj nekoč, v teh krajih najbolj v ospredju. Poznate recimo eno najznačilnejših jedi, ki se imenuje kavla oziroma kavra?
Za Rako v Posavju je značilna lokalna sorta raške čebule, ki je vsestranska, prijetno sladka in se zelo hitro razpusti.
Goriška statistična regija od Bovca do Ajdovščine in Vipave, z vključenima Idrijo in Cerknim, v smislu kulinarike zajema tako alpski kot mediteranski svet.
Neveljaven email naslov