Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Poleg kakovosti in varnosti živila k pravemu rezultatu prispeva tudi pravilno kuhanje špagetov
Špageti so verjetno najbolj priljubljena in zagotovo najbolj znana vrsta testenin. Po navadi merijo v dolžino od 25 do 30 cm, razlikujejo se po debelini oziroma premeru: od najbolj tankih capellinov do najdebelejših spaghettonov. Priprava špagetov je hitra in preprosta, zato se pogosto znajdejo na našem jedilniku. Kakšna je kakovost špagetov na slovenskem tržišču, v sodelovanju z Zvezo potrošnikov Slovenije preverjamo v rubriki »Veste, kaj jeste«.
Izbira je pestra, na testiranje je bilo poslanih deset blagovnih in trgovskih znamk špagetov iz pšeničnega zdroba durum, po katerih glede na rezultate ankete, sega največ slovenskih potrošnikov. Na testu so preverili vsebnost škodljivih snovi (ohratoksin A, aflatoksini B1, B2, G1 in G2 ter deoksinivalenol), kemijske lastnosti (vsebnost beljakovin in furozina) ter senzorične lastnosti in označbo. Prav vsi vzorci so vsebovali dovolj beljakovin, vsebnost zdravju škodljivih mikotoksinov pa je bila pri vseh vzorcih pod zakonsko določeno mejo.
“Skupna vsebnost beljakovin (in s tem glutena) vpliva na kakovost testenin, saj izboljša lastnosti testenin med kuhanjem – preprečuje ločevanje oziroma razpadanje. Tako dobimo kakovostne testenine, ki med kuhanjem ostanejo čvrste in so prijetnega okusa. Za kakovostne špagete sta značilni tudi določena čvrstost in elastičnost, ki ju občutimo, ko jih pregriznemo. Poleg tega ne smejo biti preveč lepljivi. Z omako pa se najbolje povežejo porozne in hrapave testenine, tako v ustih ne prevlada okus omake,” je povedala Nika Kremić z ZPS.
Velike razlike v cenah
Za kilogram vzorcev na testu so pri ZPS odšteli od 0,64 in 2,18 evra. Prav najdražji in eden izmed cenejših vzorcev (0,65 evra/kg) sta se z oceno povprečno znašla na dnu tabele. Zmagovalni špageti so s ceno 1,23 evra za kilogram nekje v zlati sredini.
“Špageti so lahko narejeni le iz pšeničnega zdroba durum ali polnozrnatega zdroba, lahko pa vsebujejo še nekatere dodatke: jajca, druge vrste žit, kot sta pira in ajda, ter zelenjavo, ki testeninam doda barvo. Odločitev, katere kupiti, ni vedno preprosta,” je povedala Nika Kremić, ZPS.
Vir: ZPS
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Poleg kakovosti in varnosti živila k pravemu rezultatu prispeva tudi pravilno kuhanje špagetov
Špageti so verjetno najbolj priljubljena in zagotovo najbolj znana vrsta testenin. Po navadi merijo v dolžino od 25 do 30 cm, razlikujejo se po debelini oziroma premeru: od najbolj tankih capellinov do najdebelejših spaghettonov. Priprava špagetov je hitra in preprosta, zato se pogosto znajdejo na našem jedilniku. Kakšna je kakovost špagetov na slovenskem tržišču, v sodelovanju z Zvezo potrošnikov Slovenije preverjamo v rubriki »Veste, kaj jeste«.
Izbira je pestra, na testiranje je bilo poslanih deset blagovnih in trgovskih znamk špagetov iz pšeničnega zdroba durum, po katerih glede na rezultate ankete, sega največ slovenskih potrošnikov. Na testu so preverili vsebnost škodljivih snovi (ohratoksin A, aflatoksini B1, B2, G1 in G2 ter deoksinivalenol), kemijske lastnosti (vsebnost beljakovin in furozina) ter senzorične lastnosti in označbo. Prav vsi vzorci so vsebovali dovolj beljakovin, vsebnost zdravju škodljivih mikotoksinov pa je bila pri vseh vzorcih pod zakonsko določeno mejo.
“Skupna vsebnost beljakovin (in s tem glutena) vpliva na kakovost testenin, saj izboljša lastnosti testenin med kuhanjem – preprečuje ločevanje oziroma razpadanje. Tako dobimo kakovostne testenine, ki med kuhanjem ostanejo čvrste in so prijetnega okusa. Za kakovostne špagete sta značilni tudi določena čvrstost in elastičnost, ki ju občutimo, ko jih pregriznemo. Poleg tega ne smejo biti preveč lepljivi. Z omako pa se najbolje povežejo porozne in hrapave testenine, tako v ustih ne prevlada okus omake,” je povedala Nika Kremić z ZPS.
Velike razlike v cenah
Za kilogram vzorcev na testu so pri ZPS odšteli od 0,64 in 2,18 evra. Prav najdražji in eden izmed cenejših vzorcev (0,65 evra/kg) sta se z oceno povprečno znašla na dnu tabele. Zmagovalni špageti so s ceno 1,23 evra za kilogram nekje v zlati sredini.
“Špageti so lahko narejeni le iz pšeničnega zdroba durum ali polnozrnatega zdroba, lahko pa vsebujejo še nekatere dodatke: jajca, druge vrste žit, kot sta pira in ajda, ter zelenjavo, ki testeninam doda barvo. Odločitev, katere kupiti, ni vedno preprosta,” je povedala Nika Kremić, ZPS.
Vir: ZPS
V tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” v ospredje postavljamo kašice za najmlajše. Na Zvezi potrošnikov Slovenije so podrobno pregledali 12 žitnih in mlečno žitnih kašic, ki vsebujejo zdrob. Izbrali so le osnovne izdelke, brez dodanega suhega sadja, keksov ali čokolade, saj izdelki z dodatki za prehrano dojenčkov niso priporočljivi. A tudi v žitnih kašicah se lahko skrivajo dodatni sladkor in nepotrebni aditivi, zato si gre ob nakupu vzeti čas in pozorno prebrati seznam sestavin in hranilnih tabel na izdelku, poudarja Anja Zupan z ZPS, ki v pogovoru povzema ugotovitve primerjalnega ocenjevanja. Vabljeni k poslušanju!
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Če bi vas povprašali po dioksinih, furanih in PCB-jih bi bržkone večina le skomignila z rameni. A brez skrbi. Bolj kot to, kako jih poimenovati, je pomembno, da vemo, da so med nami, da nastajajo zaradi človekovega onesnaževanja in da se lahko nahajajo tudi v živilih. V hrani jih gre najti zlasti v maščobnem tkivu živali, akumulirajo pa se po prehranjevalni verigi navzgor. Kar pomeni, da je človek tisti, ki jih užije zadnji. Ker gre za halogenirane organske spojine, ki se razgrajujejo zelo počasi in so razvrščene med dvanajst za okolje najbolj škodljivih obstojnih organskih onesnaževal, je prav, da o njih zopet spomnimo v rubriki Veste, kaj jeste. Pogovarjali smo se z dr. Urško Blaznik z NIJZ.
Ko govorimo o smernicah zdrave prehrane, govorimo o pravilnem rednem uživanju sadja, ki bistveno pripomore k boljšemu počutju in zdravju. Delež sestavin se pri različnih sadežih močno razlikuje. Sadje poleg vode vsebuje veliko vitaminov, vlaknin ter tudi mineralov in ogljikovih hidratov. V zadnjih urah je marsikdo zaužil izjemne količine različne hrane, velikonočni prazniki so za nami. In marsikateri obrok si lahko olajšamo ali ga prilagodimo tako, da zaužijemo sadje. Je pomembno, kdaj se zaužije sadje? Kako je z eksotičnim sadjem? Katere so koristi teh vrst sadja? Podrobneje v pogovoru s strokovnjakom za zdravo prehrano Mariem Sambolcem.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
O sirnih namazih bo tekla beseda v tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?”. Mnogi si ga, verjamemo, radi privoščite ob jutrih ali večerih na rezini kruha, ob skodelici čaja ali kave. Nemalo vrst jih je najti na trgovskih policah. Med njimi sicer ni bistvenih razlik, vseeno pa obstajajo, zato je prav, da izberemo tiste, ki so po svoji prehranski sestavi najbolj ugodni. Na Zvezi potrošnikov Slovenije so opravili primerjalni test desetih sirnih namazov. Preverili so njihovo sestavo in senzorične lastnosti. O testu smo se pogovarjali z Anjo Zupan, prehransko strokovnjakinjo z ZPS.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Ponudba sadja in zelenjave v trgovinah že dolgo ni več odvisna od sezone. Kljub temu prehranski strokovnjaki potrošnikom svetujejo, naj uživajo pridelke predvsem v času njihove naravne sezone pridelave. Zakaj? Sezonska, sveža in pravkar dozorela zelenjava in sadje sta praviloma okusnejša in vsebujeta več hranilni snovi, poleg tega pa ju niso pripeljali od daleč in s transportom povzročili dodatnega nepotrebnega onesnaževanja okolja. Nista pa to edina razloga, pove Marjana Peterman, strokovna sodelavka Zveze potrošnikov Slovenije.
Neveljaven email naslov