Marjan Kramar, ki je Novo Ljubljansko banko vodil od februarja 2004 do konca januarja 2009, je ob odhodu s položaja dobil nagrado nad milijon evrov bruto. Ob objavi, da je bila nagrada izplačana, je vlada od Kramarja zahtevala njeno vračilo, a se Kramar ni odzval. Kramar je sicer prejemal dobrih 16 tisoč evrov bruto plače. Njegova nagrada, ki je v javnosti dvignila nemalo prahu, je bila pogojena z uspešnostjo poslovanja banke, ki se je vsako leto določala na skupščini družbe. Glede na to, da je bila največja domača banka, ki je prav tako v večinski državni lasti, že takrat obremenjena s t. i. tajkunskimi posojili, merila za dodelitev in odmero nagrade marsikomu niso bila in še vedno niso najbolj jasna.
![SD, Igor Lukšič](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2013/07/06/65009679_photo_354549_20130706.jpg)
Zgrožen sem, da bodo očitno tisti, ki so povzročili največ težav oz. to ogromno bančno luknjo in obremenili prihodnje rodove za milijarde evrov, še pobrali milijonske nagrade.
![jani moderndorfer poslanska skupina PS](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2013/07/29/65016512_modern.jpg)
Mislim, da je čas, da se nadzornike NLB-ja vpraša, zakaj in na podlagi česa so se odločili, da to nagrado priznajo.
![](https://img.rtvcdn.si/upload/Slovenija/sls_24.jpg)
Ustavno sodišče je ta teden odločilo, da je zakon o obdavčenju nagrad predsednikov uprav, ki je med drugim obdavčil tudi Kramarjevo nagrado, neustaven. 12. člen Zakona o dodatnem davku od dohodkov članov poslovodstev in nadzornih organov v času finančne in gospodarske krize določa, da so obdavčeni vsi dohodki, prejeti v letih 2009 in 2010, a je po mnenju ustavnega sodišča neskladen z ustavo.
Država naj bi Marjanu Kramarju vrnila del milijonske nagrade!!! Seveda, da mu zapre usta, da ne potopi kakšnega ali kakšno !
— JozeZorc (@ZorcJoze) December 13, 2013
je res kdo mislil, da Kramar ne bo odnesel denarja? Ob vseh milijardah, je tisti njegov milijon pravi kikiriki. #wonderland
— Edvard Kadic (@edvardkadic) December 17, 2013
Sodišče je presodilo, da ni bilo izkazano, da bi javna korist zahtevala povratno učinkovanje zakona. Za razveljavitev je glasovalo šest ustavnih sodnikov, proti trije, in sicer Marta Klampfer, Etelka Korpič - Horvat in Mitja Deisinger. Po mnenju sodnikov je zakon s tem, ko je v davčno osnovo vključil tudi dele dohodkov, ki so jih zavezanci prejeli pred uveljavitvijo zakona in so bili že obdavčeni z dohodnino, povratno obremenjujoče posegel v pravne položaje zavezancev.
Joj ljudje, kako znate biti naivni! Že v naprej se je vedelo, da bo Kramar povečal nagrado za 50%. Zato pa se je sprejel tak zakon.
— Blog Slovenija (@BlogSlovenija) December 17, 2013
obresti in odškodnina... Huh, Kramar bo zaslužil več, kot če bi svojo plačo naložil recimo v....delnice NLBja.
— Jure Brankovič (@Jure24ur) December 17, 2013
je ustanovno sodišče priznalo izplačilo 1. milijona nagrade Kramarju, naj ga država kaznuje vsaj z 10 milijoni kazni zaradi izgube NLB!
— NEVA ŽELEZNIK (@NEVAELEZNIK) December 17, 2013
Obdavčitev je bila okoli 90-odstotna
Zakon bi lahko povratno veljal le v primerih, ko je izkazana javna korist in če se s tem ne posega v pridobljene pravice. Z utemeljitvijo, da bi slabi menedžerji ostali brez neupravičenih nagrad, javna korist ni izkazana, pravi sodišče. Poslanci so tak zakon sprejeli po tem, ko je nekdanji predsednik uprave Nove Ljubljanske banke Marjan Kramar s položaja odšel z milijonom evrov nagrade. Zakon je veljal do konca leta 2010 in je določal 49-odstotno obdavčitev dohodkov nad določeno višino: pri plačah, denimo, nad 12.500 evrov mesečno, pri nagradah pa nad 25.000 evrov letno. Skupaj z dohodnino je obdavčitev tako znašala okoli 90 odstotkov.
Samo v Sloveniji je možno, da mora država plačati Kramarju 2M EUR nagrade, pa še minus je naredil s krediti v NLB.Sam,pogodba je pogodba :P
— Jure (@Jure_Bajic) December 17, 2013
plačat tisti milijon,da bo lahko potem lažje plačal varščino, ko bo hotel iz pripora.
— Vili de Princ (@viligazapili) December 13, 2013
sodišče, tisto, ki je Titovo ulico razglasilo za neustavno, je odločilo, da Kramarju pripada milijonska nagrada.
— Blog OpozicijaNorcem (@OpozicijaNorcem) December 13, 2013
Javni interes nad načelom retroaktivnosti?
Parlamentarne stranke so mnenja, da je treba odločitev sodišča spoštovati, sprašujejo pa se, kako je bila lahko nagrada nekdanjemu vodji NLB-ja sploh dodeljena. Predsednik države Borut Pahor, ki je bil v času sprejemanja zakona predsednik vlade in SD-ja, je v pogovoru za časnik Finance dejal, da bi "negiral samega sebe", če bi rekel, da mu ni žal, da so sprejeli Kramarjev zakon. "Mi smo takrat presojali, da je javni interes nad načelom retroaktivnosti, ampak ustavno sodišče je odločilo drugače, in to odločitev moramo spoštovati," je dejal Pahor.
Zdaj bo pa Pahor spet moral klicati Kramarja, naj spet začne premišljevati o vračanju cekinov.
— Miha Markic (@MihaMarkic) December 17, 2013
Variabilni del plače na temelju neuspešnosti. #Kramar
— Gregor K. (@Trdosrcnez) December 18, 2013
v krogih blizu NLB... pic.twitter.com/jVTCQwlDXY
— Rok Kajzer (@73cesar) December 17, 2013
Treba bo plačati od 1 do 1,3 milijona evrov
Država bo tako verjetno morala skupaj z obrestmi vrniti del dohodkov, ki so jih zavezanci prejeli med 1. januarjem in 5. oktobrom 2009. Po prvi oceni ministrstva za finance bi morali, če bi sodišče v vseh upravnih postopkih odločilo v korist zavezancev, plačati med enim in 1,3 milijona evrov. Konkreten znesek bo znan po koncu postopkov. V državnem proračunu so sredstva za plačilo npr. odškodnin ali vrnitev preveč odmerjenega davka sicer zagotovljena na posebni postavki.
Kaj je Kramarjeva luknja proti bančni luknji. #odmevi #ušivmiljončk #NLB
— Primož Kovačič (@Primoz_Kovacic) December 17, 2013
bo dobil del miljonske nagrade iz NLB. Kolk od tega bo mogu dat nazaj za dokapitalizacijo? Sam, da kroži, a ne? :)
— MiniMe (@tretjeoko) December 16, 2013
bomo Kramarju dal plaketo za zasluge,ker je korenito zakoličil začetek konca.Brez njega bi lahko tole sranje trajal še vsaj 10+ let #knede
— Hrabri (@cashkee) December 13, 2013
Marjan Kramar, ki je Novo Ljubljansko banko vodil od februarja 2004 do konca januarja 2009, je ob odhodu s položaja dobil nagrado nad milijon evrov bruto. Ob objavi, da je bila nagrada izplačana, je vlada od Kramarja zahtevala njeno vračilo, a se Kramar ni odzval. Kramar je sicer prejemal dobrih 16 tisoč evrov bruto plače. Njegova nagrada, ki je v javnosti dvignila nemalo prahu, je bila pogojena z uspešnostjo poslovanja banke, ki se je vsako leto določala na skupščini družbe. Glede na to, da je bila največja domača banka, ki je prav tako v večinski državni lasti, že takrat obremenjena s t. i. tajkunskimi posojili, merila za dodelitev in odmero nagrade marsikomu niso bila in še vedno niso najbolj jasna.
Zgrožen sem, da bodo očitno tisti, ki so povzročili največ težav oz. to ogromno bančno luknjo in obremenili prihodnje rodove za milijarde evrov, še pobrali milijonske nagrade.
Mislim, da je čas, da se nadzornike NLB-ja vpraša, zakaj in na podlagi česa so se odločili, da to nagrado priznajo.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje